EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019AP0403
P8_TA(2019)0403 Digital Europe programme for the period 2021-2027 ***I European Parliament legislative resolution of 17 April 2019 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the Digital Europe programme for the period 2021-2027 (COM(2018)0434 — C8-0256/2018 — 2018/0227(COD)) P8_TC1-COD(2018)0227 Position of the European Parliament adopted at first reading on 17 April 2019 with a view to the adoption of Regulation (EU) …/… of the European Parliament and of the Council establishing the Digital Europe Programme for the period 2021-2027
P8_TA(2019)0403 Program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027 ***I Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) P8_TC1-COD(2018)0227 Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 17. apríla 2019 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) …/…, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027
P8_TA(2019)0403 Program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027 ***I Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) P8_TC1-COD(2018)0227 Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 17. apríla 2019 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) …/…, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027
Ú. v. EÚ C 158, 30.4.2021, p. 424–458
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
30.4.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 158/424 |
P8_TA(2019)0403
Program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027 ***I
Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))
(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)
(2021/C 158/50)
Európsky parlament,
— |
so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0434), |
— |
so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 172 a článok 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0256/2018), |
— |
so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
— |
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 18. októbra 2018 (1), |
— |
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 5. decembra 2018 (2), |
— |
so zreteľom na list svojho predsedu adresovaný predsedom výborov z 25. januára 2019, v ktorom opisuje prístup Európskeho parlamentu k sektorovým programom v rámci viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie po roku 2020, |
— |
so zreteľom na list Rady predsedovi Európskeho parlamentu z 1. apríla 2019 potvrdzujúci spoločnú dohodu dosiahnutú medzi spoluzákonodarcami počas rokovaní, |
— |
so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
— |
so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie, ako aj stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre právne veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0408/2018), |
1. |
prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3); |
2. |
žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
3. |
poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
(1) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 292.
(2) Ú. v. EÚ C 86, 7.3.2019, s. 272.
(3) Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce návrhy prijaté 13. decembra 2018 (Prijaté texty, P8_TA(2018)0521).
P8_TC1-COD(2018)0227
Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 17. apríla 2019 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) …/…, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172 a článok 173 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1) |
V tomto nariadení sa stanovuje finančné krytie pre program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027, ktoré predstavuje hlavnú referenčnú sumu, v zmysle [odkaz sa aktualizuje na základe novej medziinštitucionálnej dohody: bod 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a riadnom finančnom hospodárení (4)], pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
(2) |
Na tento program sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/ 1046 (5) ▌(nariadenie o rozpočtových pravidlách). Stanovujú sa v ňom pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, cien, verejného obstarávania, nepriamej implementácie, finančnej pomoci, finančných nástrojov a rozpočtových záruk. |
(3) |
V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (6), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95 (7), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (8) a nariadením (EÚ) 2017/1939 (9) majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s ustanoveniami a postupmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (10). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov potrebné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. |
(4) |
Podľa [v prípade potreby sa odkaz aktualizuje podľa nového rozhodnutia o zámorských krajinách a zámorských územiach: článku 88 rozhodnutia Rady / /EÚ (11)] osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach by mali byť oprávnené získať financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi programu a prípadnými dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým sú zámorská krajina alebo územie spojené. Ich účinné zapojenie do programu by Európska komisia mala monitorovať a pravidelne hodnotiť. |
(5) |
Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (12) treba tento program vyhodnotiť na základe informácií zhromaždených podľa osobitných monitorovacích požiadaviek , ktoré súvisia s existujúcimi potrebami a sú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (13), pričom treba predísť nadmernej regulácii a administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom , a zároveň zohľadniť existujúce rámce pre meranie a referenčné porovnávanie v digitálnej oblasti . Tieto požiadavky môžu podľa potreby obsahovať merateľné kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele ako základ na hodnotenie účinkov programu v praxi. |
(5a) |
Program by mal zabezpečiť maximálnu transparentnosť a zodpovednosť inovačných finančných nástrojov a mechanizmov, ktoré zahŕňajú rozpočet Únie, najmä pokiaľ ide o ich prínos, tak čo sa týka počiatočných očakávaní, ako aj konečných výsledkov dosiahnutých pri dosahovaní cieľov Únie. |
(6) |
Digitálny samit v Tallinne (14) v septembri 2017 a závery Európskej rady (15) z 19. októbra 2017 poukázali na potrebu Európy investovať do ▌našich ekonomík a riešenia nedostatku zručností, aby sa zachovala a posilnila európska konkurencieschopnosť a inovácie , kvalita života a sociálna štruktúra. Európska rada dospela k záveru, že digitálna transformácia ponúka obrovské príležitosti pre inováciu, rast a zamestnanosť, prispeje k našej globálnej konkurencieschopnosti a posilní tvorivú a kultúrnu rozmanitosť. Využitie týchto príležitostí si vyžaduje spoločné riešenie ▌problémov, ktoré digitálna transformácia prináša, a prehodnotenie politík, ktorých sa týka. |
(6a) |
Budovanie silného európskeho digitálneho hospodárstva a spoločnosti bude mať prospech z dobrého vykonávania Nástroja na prepájanie Európy, Wifi4EU a európskeho kódexu elektronickej komunikácie. |
(7) |
Európska rada predovšetkým konštatovala, že je naliehavé, aby sa Únia zaoberala novými trendmi: ide napríklad o ▌umelú inteligenciu, pričom je zároveň potrebné zabezpečiť vysokú úroveň ochrany údajov v plnom súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 , digitálnych práv, základných práv a etických noriem. Európska rada vyzvala Komisiu, aby do začiatku roka 2018 predložila návrh európskeho prístupu k umelej inteligencii a aby predložila potrebné iniciatívy na posilnenie rámcových podmienok s cieľom umožniť EÚ preskúmať nové trhy prostredníctvom radikálnych inovácií založených na riziku, a aby upevnila vedúcu úlohu priemyslu. |
(7c) |
Európa musí urobiť rozhodujúce investície do svojej budúcnosti a vybudovať strategické digitálne kapacity, aby mohla mať prospech z digitálnej revolúcie. Na tento účel musí byť na úrovni EÚ zabezpečený značný rozpočet (minimálne 9,2 miliardy EUR), ktorý musí dopĺňať značné investičné úsilie na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, konkrétne konzistentným a komplementárnym vzťahom so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom. |
(8) |
V oznámení Komisie s názvom Nový, moderný viacročný finančný rámec, ktorý Európskej únii umožní efektívne napĺňať priority po roku 2020 (16) sa medzi možnosťami budúceho finančného rámca uvádza program digitálnych transformácií Európy s cieľom dosiahnuť „výrazný pokrok smerom k inteligentnému rastu v oblastiach ako vysokokvalitná dátová infraštruktúra, pripojiteľnosť a kybernetická bezpečnosť“. Zámerom je zaistiť vedúce postavenie Európy v oblasti superpočítačov, internetu ďalšej generácie, umelej inteligencie, robotiky a veľkých dát. Posilnila by sa konkurenčná pozícia priemyslu a podnikov v Európe naprieč celým digitalizovaným hospodárstvom, s výrazným vplyvom na preklenutie medzier na úrovni zručností a doplnenie chýbajúcich zručností v celej Únii , aby európski občania mali zručnosti a znalosti potrebné na digitálnu transformáciu . |
(9) |
V oznámení s názvom Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru (17) sa nové opatrenie, ktoré sa má prijať, považuje za kľúčový krok ku spoločnému dátovému priestoru v EÚ – celistvej digitálnej oblasti s rozsahom, ktorý umožní vyvíjanie a inováciu nových produktov a služieb založených na údajoch. |
(10) |
Všeobecným cieľom programu by mala byť podpora digitálnej transformácie priemyslu, ako aj lepšie využitie priemyselného potenciálu politík v oblasti inovácie, výskumu a technologického vývoja v prospech podnikov a občanov celej Únie vrátane najvzdialenejších, ako aj hospodársky znevýhodnených regiónov . Štruktúra programu by mala sledovať päť špecifických cieľov, ktoré odrážajú kľúčové politické oblasti, a to: vysokovýkonná výpočtová technika ▌, umelá inteligencia, kybernetická bezpečnosť, pokročilé digitálne zručnosti a zavádzanie a najlepšie využitie digitálnej kapacity a interoperabilita. Program by sa mal vo všetkých týchto oblastiach zamerať aj na lepšie zosúladenie politík Únie, členských štátov a regiónov, ako aj na združovanie súkromných a priemyselných zdrojov s cieľom zvýšiť investície a posilniť synergie. Okrem toho by program mal posilniť konkurencieschopnosť Únie a odolnosť jej hospodárstva. |
(10a) |
Päť špecifických cieľov je odlišných, ale vzájomne závislých. Napríklad umelá inteligencia potrebuje kybernetickú bezpečnosť, aby bola dôveryhodná, vysokovýkonné výpočtové schopnosti budú kľúčové pri podpore vzdelávania v kontexte umelej inteligencie a všetky tri kapacity si vyžadujú pokročilé digitálne zručnosti. Hoci sa jednotlivé akcie tohto programu môžu týkať jedného konkrétneho cieľa, ciele by sa nemali vnímať izolovane, ale ako jadro súdržného balíka. |
(10b) |
Je potrebné prioritne podporovať MSP, ktoré majú v úmysle využívať digitálnu transformáciu vo svojich výrobných procesoch. Toto umožní MSP prispievať k rastu európskeho hospodárstva prostredníctvom efektívneho využívania zdrojov. |
(11) |
Ústredná úloha pri implementácii tohto programu by sa mala priznať európskym centrám digitálnych inovácií, ktoré by mali stimulovať všeobecné zavedenie vyspelých digitálnych technológií v priemysle , najmä v MSP a subjektoch do 3 000 zamestnancov, ktoré nie sú MSP (spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou) , vo verejných organizáciách a v akademickej obci. S cieľom objasniť rozdiel medzi centrami digitálnych inovácií, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti v rámci tohto programu, a centrami digitálnych inovácií vytvorených v nadväznosti na oznámenie o digitalizácii európskeho priemyslu (COM(2016)0180) a financovaných z iných zdrojov, by sa centrá digitálnych inovácií financované v rámci tohto programu mali nazývať európske centrá digitálnych inovácií. Európske centrá digitálnych inovácií by mali spolupracovať ako decentralizovaná sieť. Mali by slúžiť ako body prístupu k najmodernejším digitálnym kapacitám vrátane vysokovýkonnej výpočtovej techniky (HPC), umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti, ako aj ďalších existujúcich inovačných technológií, ako sú kľúčové podporné technológie, ktoré sú k dispozícii aj v tzv. FabLaboch či CityLaboch. Pôsobia ako jednotné body prístupu k odskúšaným a validovaným technológiám, ktoré propagujú otvorenú inováciu. Budú tiež poskytovať podporu v oblasti vyspelých digitálnych zručností (napr. koordináciou s poskytovateľmi vzdelávania na zabezpečovanie krátkodobej odbornej prípravy pracovníkov a stáží pre študentov) . Sieť európskych centier digitálnych inovácií by mala zabezpečiť široké geografické pokrytie v celej Európe (18) a mala by tiež prispieť k účasti najvzdialenejších regiónov na jednotnom digitálnom trhu. |
(11a) |
V prvom roku implementácie programu by sa mala zriadiť počiatočná sieť európskych centier digitálnych inovácií prostredníctvom otvoreného súťažného konania zo strany subjektov určených členskými štátmi. Na tento účel by členské štáty mali mať možnosť navrhnúť uchádzačov v súlade so svojimi vnútroštátnymi postupmi a administratívnymi a inštitucionálnymi štruktúrami a Komisia by mala v maximálnej miere zohľadniť stanovisko každého členského štátu pred výberom európskeho centra digitálnych inovácií na jeho území. Subjekty, ktoré už vykonávajú funkcie centier digitálnych inovácií v kontexte iniciatívy digitalizácie európskeho priemyslu, môžu členské štáty určiť za uchádzačov na základe otvoreného súťažného konania. Komisia môže do výberového konania zapojiť nezávislých externých odborníkov. Komisia a členské štáty by mali predchádzať zbytočnému zdvojovaniu právomocí a funkcií na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Pri určovaní týchto centier a rozhodovaní o ich činnostiach a zložení by preto mala existovať primeraná flexibilita. S cieľom zabezpečiť široké geografické pokrytie v celej Európe, ako aj vyváženosť pokrytia technológií alebo sektorov by sa sieť mohla ďalej rozšíriť prostredníctvom otvoreného súťažného konania. |
(11b) |
Európske centrá digitálnych inovácií by mali vyvinúť vhodné synergie s centrami digitálnych inovácií financovanými z programu Horizont Európa alebo iných programov v oblasti výskumu a inovácií, s Európskym inovačným a technologickým inštitútom, najmä EIT Digital, a tiež so zavedenými sieťami, ako je napríklad sieť európskych podnikov alebo centrá InvestEU. |
(11c) |
Európske centrá digitálnych inovácií by mali pôsobiť ako sprostredkovateľ na spájanie priemyslu, podnikov a správnych orgánov, ktoré potrebujú nové technologické riešenia na jednej strane, so spoločnosťami, najmä so startupmi a s MSP, ktoré majú riešenia pripravené na uvedenie na trh, na strane druhej. |
(11d) |
Za európske centrá digitálnych inovácií možno vybrať konzorcium právnych subjektov, a to podľa ustanovenia článku 197 ods. 2 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré umožňuje subjektom, ktoré nemajú právnu subjektivitu podľa uplatniteľných vnútroštátnych právnych predpisov, zúčastňovať sa na výzvach na predkladanie návrhov pod podmienkou, že ich zástupcovia majú právomoc uskutočňovať právne úkony v mene týchto subjektov a že tieto subjekty poskytujú rovnaké záruky ochrany finančných záujmov Únie ako právnické osoby. |
(11e) |
Európskym centrám digitálnych inovácií by sa malo umožniť prijímať príspevky od členských štátov, zúčastnených tretích krajín alebo orgánov verejnej moci týchto krajín, príspevky od medzinárodných subjektov alebo inštitúcií, príspevky zo súkromného sektora, a to najmä od členov, akcionárov alebo partnerov európskych centier digitálnych inovácií, príjmy vytvorené z vlastných zdrojov a činností európskych centier digitálnych inovácií, odkazy v závetoch, dary a príspevky od jednotlivcov alebo finančné prostriedky okrem iných aj vo forme grantov z uvedeného programu a iných programov Únie. |
(12) |
Program Digitálna Európa by sa mal implementovať formou projektov, ktoré posilnia základné digitálne kapacity a ich plošné využívanie. Malo by to zahŕňať spolufinancovanie zo strany členských štátov a podľa potreby aj súkromného sektora. Miera spolufinancovania by sa mala stanoviť v pracovnom programe. Iba vo výnimočných prípadoch môže financovanie Únie pokrývať až 100 % oprávnených nákladov. Predovšetkým by sa mala vyžadovať určitá kritická intenzita v oblasti obstarávania, aby sa zaistil lepší pomer kvality a ceny a aby sa zaručilo, že dodávatelia v Európe zostanú na čele technologického pokroku. |
(13) |
Politické ciele tohto programu sa budú plniť aj prostredníctvom finančných nástrojov a rozpočtovej záruky v rámci ▌fondu InvestEU. |
(14) |
Akcie programu by mali mať jasnú európsku pridanú hodnotu a mali by sa primerane použiť na ďalšie zlepšovanie digitálnych kapacít Únie, ako aj na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií, pričom by nemali zdvojovať ani vytláčať súkromné financovanie. |
(15) |
V záujme maximálnej flexibility počas celého životného cyklu programu, ako aj synergií medzi jeho komponentmi možno pri napĺňaní každého zo špecifických cieľov využiť všetky nástroje, ktoré ponúka nariadenie o rozpočtových pravidlách. Mechanizmom realizácie by malo byť priame riadenie a nepriame riadenie, ak sa má financovanie Únie kombinovať s inými zdrojmi alebo ak si realizácia vyžaduje vytvorenie spoločne riadených štruktúr. Navyše s cieľom reagovať najmä na nový vývoj a potreby, napr. nové technológie, môže Komisia v rámci ročného rozpočtového postupu a v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách navrhnúť odchýliť sa od orientačných súm stanovených v tomto nariadení. |
(15a) |
S cieľom zabezpečiť, aby prideľovanie finančných prostriedkov zo všeobecného rozpočtu Únie bolo efektívne, je potrebné zabezpečiť, aby všetky akcie a činnosti uskutočňované v rámci programu mali európsku pridanú hodnotu, dopĺňali činnosti členských štátov, pričom by sa mala vyvíjať snaha o súdržnosť, komplementárnosť a synergie vo vzťahu k programom financovania zameraným na podporu úzko prepojených oblastí politík. Zatiaľ čo pre priamo a nepriamo riadené činnosti sú príslušné pracovné programy nástrojom na zabezpečenie súladu, medzi Komisiou a príslušnými orgánmi členských štátov by sa mala nadviazať spolupráca s cieľom zabezpečiť súlad a komplementárnosť aj medzi priamo alebo nepriamo riadenými fondmi a fondmi podliehajúcimi zdieľanému riadeniu. |
(16) |
Kapacity Únie v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky a súvisiace kapacity spracovania dát by mali umožňovať, aby sa zabezpečilo širšie využívanie vysokovýkonnej výpočtovej techniky v priemysle a všeobecnejšie v oblastiach verejného záujmu, aby sa využil jedinečný potenciál spoločenského prínosu superpočítačov v oblastiach ako zdravotníctvo, životné prostredie a bezpečnosť, ale aj na zachovanie konkurencieschopnosti priemyslu – najmä malých a stredných podnikov. Nadobudnutím superpočítačov na svetovej úrovni sa zabezpečí dodávateľský systém v Únii a pomôžu zaviesť služby pre simuláciu, vizualizáciu a vytváranie prototypov a zároveň sa zabezpečí, aby systém HPC bol v súlade s hodnotami a zásadami Únie. |
(17) |
Intervenciu Únie v tejto oblasti podporila Rada (19) aj Európsky parlament (20). Okrem toho podpísalo v rokoch 2017 – 2018 devätnásť členských štátov vyhlásenie o EuroHPC (21) – medzivládnu dohodu, v ktorej sa zaviazali spolupracovať s Komisiou na vybudovaní a zavedení tých najmodernejších HPC a dátových infraštruktúr v Európe, ktoré budú k dispozícii pre vedecké komunity, verejnosť a súkromných partnerov z celej Únie. |
(18) |
Pri špecifickom cieli vysokovýkonnej výpočtovej techniky sa za najvhodnejší implementačný mechanizmus považuje spoločný podnik, ktorý by mal predovšetkým koordinovať vnútroštátne a únijné stratégie a investície do infraštruktúry a výskumu a vývoja vysokovýkonnej výpočtovej techniky, združovať verejné a súkromné financie a chrániť hospodárske a strategické záujmy Únie (22). Okrem toho budú kompetenčné centrá vysokovýkonnej výpočtovej techniky , ako sú vymedzené v článku 2 ods. 4 nariadenia Rady (EÚ) 2018/1488 , v členských štátoch poskytovať služby vysokovýkonnej výpočtovej techniky priemyslu , vrátane MSP a startupov, akademickej obci a orgánom verejnej správy. |
(19) |
Rozvoj kapacít v oblasti umelej inteligencie je kľúčovou hybnou silou digitálnej transformácie priemyslu , služieb i verejného sektora. Roboty sú čoraz autonómnejšie a využívajú sa v továrňach, podmorských operáciách, domácnostiach, mestách či nemocniciach. Komerčné platformy umelej inteligencie sa pohli od testovania k reálnemu uplatneniu v zdravotníctve či environmentalistike; všetky veľké automobilky vyvíjajú autonómne vozidlá a technológie strojového učenia sú základom všetkých veľkých webových platforiem a aplikácií veľkých dát. Je dôležité, aby Európa spojila sily na všetkých úrovniach s cieľom zabezpečiť konkurencieschopnosť na medzinárodnej úrovni. Členské štáty uznali túto skutočnosť prostredníctvom konkrétnych záväzkov spolupráce v koordinovanom akčnom pláne. |
(19a) |
Knižnice algoritmov môžu obsahovať veľký súbor algoritmov vrátane jednoduchých riešení, ako sú klasifikačné algoritmy, algoritmy neurónových sietí či plánovacie alebo rozhodovacie algoritmy, alebo prepracovanejšie riešenia, ako sú algoritmy rozpoznávania reči, navigačné algoritmy v autonómnych zariadeniach, napríklad v dronoch alebo v autonómnych vozidlách, alebo algoritmy umelej inteligencie v robotoch, ktoré im umožňujú komunikovať s okolím a prispôsobovať sa mu. Knižnice algoritmov by mali byť ľahko prístupné pre všetkých na základe spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok. |
(19b) |
Európsky parlament vo svojom uznesení z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu poukázal na vplyv jazykových bariér na priemysel a jeho digitalizáciu. V tomto kontexte je nevyhnutné rozvíjať rozsiahle jazykové technológie založené na umelej inteligencii, ako sú automatický preklad, rozpoznávanie reči, textová analytika veľkých dát, systémy dialógu a odpovedania na otázky, aby sa zachovala jazyková rozmanitosť, zabezpečila inkluzívnosť a umožnila komunikácia medzi ľuďmi a komunikácia medzi ľuďmi a strojmi. |
(19c) |
Výrobky a služby založené na umelej inteligencii by mali byť užívateľsky ústretové, štandardne v súlade s právnymi predpismi a poskytovať spotrebiteľom väčší výber a viac informácií, najmä pokiaľ ide o kvalitu výrobkov a služieb. |
(20) |
Zásadný význam pre rozvoj umelej inteligencie má dostupnosť objemných dátových súborov, ako aj zariadení na testovanie a experimentovanie vrátane jazykových technológií . |
(21) |
Európsky parlament vo svojom uznesení z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (23) zdôraznil dôležitosť spoločného európskeho prístupu ku kybernetickej bezpečnosti, pričom uznal potrebu zvyšovania informovanosti v tejto oblasti a kybernetickú odolnosť uznal za veľmi dôležitú zodpovednosť podnikateľských lídrov a politických činiteľov na úrovni vnútroštátnej a európskej priemyselnej a bezpečnostnej politiky , ako aj zavádzania bezpečnosti a štandardne určenej a špecificky navrhnutej ochrany osobných údajov . |
(22) |
Kybernetická bezpečnosť je pre celú Úniu výzvou, ktorú ▌nemožno riešiť len ▌vnútroštátnymi iniciatívami. Kyberneticko-bezpečnostná kapacita Európy by sa mala posilniť, aby sa jej poskytli potrebné možnosti na ochranu ▌občanov , orgánov verejnej správy a podnikov pred kybernetickými hrozbami. Okrem toho by mali byť chránení aj spotrebitelia používajúci pripojené výrobky, ktoré sa dajú hacknúť a môžu ohroziť ich bezpečnosť. To by sa v spolupráci s členskými štátmi a súkromným sektorom malo dosiahnuť vývojom a vzájomnou koordináciou projektov podporujúcich európske kyberneticko-bezpečnostné kapacity a zabezpečením plošného zavádzania najnovších kyberneticko-bezpečnostných riešení v celom hospodárstve, ako aj zlučovaním kompetencií v tejto oblasti na zaistenie kritického objemu a excelentnosti. |
(23) |
Komisia v septembri 2017 predstavila balík iniciatív (24), ktoré tvoria komplexný prístup Únie ku kybernetickej bezpečnosti s cieľom posilniť schopnosť Európy reagovať na kybernetické útoky a hrozby a posilniť technologické a priemyselné kapacity v tejto oblasti. Zahŕňa to nariadenie o Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) a certifikáciu kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií („akt o kybernetickej bezpečnosti“). |
(24) |
Fungovanie digitálneho jednotného trhu si nevyhnutne vyžaduje dôveru. Technológie kybernetickej bezpečnosti ako digitálna identita, kryptografia či detekcia narušení, ako aj ich uplatnenie v oblastiach ako finančníctvo, priemysel 4.0, energetika, doprava, zdravotníctvo alebo elektronická verejná správa sú nevyhnutné v záujme bezpečnosti a dôveryhodnosti online činností a transakcií v očiach občanov, orgánov verejnej správy i spoločností. |
(25) |
Európska rada vo svojich záveroch z 19. októbra 2017 zdôraznila, že na úspešné vybudovanie digitálnej Európy potrebuje Únia najmä trhy práce a systémy odbornej prípravy a vzdelávania, ktoré zodpovedajú potrebám digitálneho veku, a že treba investovať do digitálnych zručností všetkých Európanov, aby mali viac príležitosti a schopností. |
(26) |
Európska rada vo svojich záveroch zo 14. decembra 2017 vyzvala členské štáty, Radu a Komisiu, aby pokračovali v programe göteborského sociálneho samitu z novembra 2017 vrátane Európskeho piliera sociálnych práv, vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj plnenia nového programu v oblasti zručností pre Európu. Európska rada okrem toho požiadala Komisiu, Radu a členské štáty o preskúmanie možných opatrení na riešenie výziev v súvislosti so zručnosťami v oblasti digitalizácie, kybernetickej bezpečnosti, mediálnej gramotnosti a umelej inteligencie a potreby inkluzívneho prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave založených na celoživotnom vzdelávaní a orientovaných na inovácie. Komisia v reakcii na to 17. januára 2018 predstavila prvý balík opatrení zameraných na kľúčové kompetencie, digitálne zručnosti (25), ako aj spoločné hodnoty a inkluzívne vzdelávanie. V máji 2018 bol zavedený druhý balík opatrení, ktorý pokračuje v práci na vybudovaní európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 a takisto zdôrazňuje ústrednú rolu digitálnych zručností. |
(26a) |
Mediálna gramotnosť znamená základné kompetencie (vedomosti, zručnosti a postoje), ktoré občanom umožňujú účinne používať médiá a iných poskytovateľov informácií a rozvíjať zručnosti kritického myslenia a celoživotného vzdelávania na účely spoločenského života a aktívneho občianstva; |
(26b) |
Vzhľadom na potrebu holistického prístupu by mal program zohľadňovať aj oblasti začlenenia, kvalifikácie, odbornej prípravy a špecializácie, ktoré sú okrem rozšírených digitálnych kompetencií rozhodujúce pre vytváranie pridanej hodnoty vo vedomostnej spoločnosti. |
(27) |
Vo svojom uznesení z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (26) Európsky parlament uviedol, že vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie sú jadrom sociálnej súdržnosti v digitálnej spoločnosti. Okrem toho žiadal začlenenie rodového hľadiska do všetkých digitálnych iniciatív a zdôraznil, že je potrebné zaoberať sa rodovými rozdielmi v odvetví IKT, pretože je to nevyhnutné pre dlhodobý rast a prosperitu Európy. |
(28) |
Vyspelé digitálne technológie, ktoré tento program podporuje – ako vysokovýkonná výpočtová technika, kybernetická bezpečnosť a umelá inteligencia, sú už dostatočne zrelé na to, aby sa z výskumnej sféry presunuli do praktického využitia, uplatnenia a rozšírenia na úrovni Únie. Zásah zo strany Únie si vyžaduje nielen zavádzanie týchto technológií, ale aj oblasť súvisiacich zručností. Príležitosti na učenie pokročilých digitálnych zručností vrátane právomocí v oblasti ochrany údajov je potrebné v celej EÚ posilniť, rozšíriť a sprístupniť. Bez toho by sa mohlo plynulé zavádzanie vyspelých digitálnych technológií zabrzdiť, čo by bolo problémom pre celkovú konkurencieschopnosť hospodárstva Únie. Akcie podporené týmto programom sa dopĺňajú s akciami podporenými z ESF, EFRR, programov Erasmus+ a Horizont Európa . Budú sa zameriavať na pracovnú silu v súkromnom, ako aj vo verejnom sektore, najmä na odborníkov z oblasti IT a súvisiacich oblastí, ako aj na študentov. Tieto kategórie zahŕňajú školené osoby a školiteľov. Pracovná sila je ekonomicky aktívne obyvateľstvo a zahŕňa zamestnaných (zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby) aj nezamestnaných ľudí. |
(29) |
Digitálna modernizácia orgánov verejnej správy a verejných služieb má zásadný význam pre znižovanie administratívneho zaťaženia občanov ▌, keďže sa ich interakcia s orgánmi verejnej správy urýchli, zjednoduší a zlacní a služby poskytované občanom a podnikom sa zefektívnia a skvalitnia a zvýši sa ich transparentnosť, pričom sa súčasne zvýši efektívnosť verejných výdavkov . Keďže v súčasnosti už má európsky rozmer viacero služieb verejného záujmu, podpora ich poskytovania a zavádzania na úrovni Únie by mala zabezpečiť prínos pre občanov a podniky vďaka prístupu ku kvalitným viacjazyčným digitálnym službám v celej Európe. Okrem toho sa očakáva, že podporou Únie v tejto oblasti sa podporí opakované použitie informácií verejného sektora. |
(29a) |
Digitalizácia môže uľahčiť a zlepšiť bezbariérovú prístupnosť pre všetkých vrátane starších ľudí, osôb so zníženou pohyblivosťou alebo zdravotným postihnutím a osôb žijúcich vo vzdialených alebo vidieckych oblastiach. |
(30) |
Digitálna transformácia oblastí verejného záujmu, ako je zdravotná starostlivosť (27), mobilita, spravodlivosť, monitorovanie Zeme/životného prostredia , bezpečnosť, znižovanie emisií uhlíka, energetická infraštruktúra, vzdelávanie a odborná príprava a kultúra, si vyžaduje ďalšie budovanie a rozširovanie infraštruktúr digitálnych služieb, ktoré umožňujú zabezpečenú cezhraničnú výmenu údajov a podporujú rozvoj na vnútroštátnej úrovni. Potenciál na využitie synergií sa najlepšie dosiahne koordináciou v rámci tohto nariadenia. |
( 30a) |
Zavádzanie potrebných digitálnych technológií, najmä technológií v rámci špecifických cieľov týkajúcich sa vysokovýkonnej výpočtovej techniky, umelej inteligencie a kybernetickej bezpečnosti, a dôvera sú kľúčové pre využívanie výhod digitálnej transformácie a môžu byť doplnené o ďalšie špičkové a budúce technológie, ako sú distribuované databázy transakcií (napr. blockchain). |
(30b) |
Digitálna transformácia by mala občanom EÚ umožňovať bezpečný prístup k svojim osobným údajom, ich využívanie a správu na cezhraničnej úrovni bez ohľadu na aktuálnu fyzickú polohu občanov alebo údajov. |
(31) |
Z talinnského vyhlásenia Rady EÚ zo 6. októbra 2017 vyplynul záver, že digitálny pokrok znamená transformáciu našich spoločností a ekonomík od základov a prehodnotenie účinnosti doterajších politík v mnohých oblastiach, ako aj roly a fungovania verejnej správy ako takej. Je našou povinnosťou tieto výzvy predvídať a zvládnuť, aby sme naplnili potreby a očakávania občanov a podnikov. |
(32) |
Modernizácia orgánov verejnej správy v Európe predstavuje jednu z kľúčových priorít pre úspešnú implementáciu stratégie digitálneho jednotného trhu. V hodnotení danej stratégie v polovici obdobia sa zdôraznila potreba posilniť transformáciu orgánov verejnej správy a zaistiť občanom ľahký, dôveryhodný a bezproblémový prístup k verejným službám. |
(33) |
Z ročného prieskumu rastu uverejneného Komisiou v roku 2017 (28) vyplýva, že kvalita orgánov verejnej správy v Európe má priamy vplyv na hospodárske prostredie, a teda aj zásadný význam pri podnecovaní produktivity, konkurencieschopnosti, hospodárskej spolupráce, udržateľného rastu, zamestnanosti a vysokokvalitných pracovných miest . V záujme podpory hospodárskeho rastu a poskytovania vysokokvalitných služieb pre firmy a občanov je potrebná najmä efektívna a transparentná verejná správa a účinné justičné systémy. |
(34) |
Interoperabilita verejných služieb v Európe je potrebná na všetkých úrovniach verejnej správy: na úrovni Únie, celoštátnej, regionálnej aj miestnej. Okrem odstraňovania prekážok fungujúceho jednotného trhu uľahčuje interoperabilita cezhraničnú spoluprácu, presadzovanie európskych noriem, úspešné vykonávanie politík a má veľký potenciál zabrániť cezhraničným elektronickým bariéram, čím sa ešte lepšie zabezpečí vznik nových alebo konsolidácia rozvíjajúcich sa spoločných verejných služieb na úrovni Únie. Aby sa európske služby netrieštili a aby sa podporili základné slobody i praktické vzájomné uznávanie v rámci EÚ, mal by sa podporovať čo najúčinnejší holistický medziodvetvový a cezhraničný prístup k interoperabilite, ktorý bude najlepšie reagovať na potreby koncových používateľov. Z toho vyplýva, že interoperabilitu treba chápať v širokom zmysle – siaha od technických až po právne aspekty a zahŕňa politické prvky danej oblasti. Činnosti by teda presahovali bežný životný cyklus riešení a zahŕňali všetky intervenčné prvky, ktorými sa vytvoria rámcové podmienky potrebné pre všeobecnú a udržateľnú interoperabilitu. Program by mal tiež uľahčovať vzájomné obohacovanie medzi rôznymi vnútroštátnymi iniciatívami vedúcimi k rozvoju digitálnej spoločnosti. |
(34a) |
Program by mal preto podporovať riešenia otvoreného zdroja, aby sa umožnilo opätovné použitie, zvýšila dôvera a zabezpečila transparentnosť. To bude mať pozitívny vplyv na udržateľnosť financovaných projektov. |
(35) |
Rozpočet vyčlenený na konkrétne činnosti zamerané na zavedenie rámca interoperability, ako aj na samotnú interoperabilitu vyvinutých riešení, je 194 miliónov EUR. |
(36) |
V uznesení Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (29) sa zdôrazňuje, že je dôležité uvoľniť dostatočné verejné a súkromné financie na digitalizáciu európskeho priemyslu. |
(37) |
Komisia v apríli 2016 prijala iniciatívu digitalizácie európskeho priemyslu s cieľom zabezpečiť, aby „každý priemyselný podnik v Európe, v ktoromkoľvek odvetví, kdekoľvek sa nachádza a bez ohľadu na veľkosť, mohol plne využívať výhody digitálnych inovácií“. To má osobitný význam pre MSP v kultúrnom a kreatívnom odvetví. |
(38) |
Európsky hospodársky a sociálny výbor privítal oznámenie o digitalizácii európskeho priemyslu a domnieva sa, že je spolu so sprievodnými dokumentmi „prvým krokom v rámci rozsiahleho európskeho pracovného programu, ktorý sa musí realizovať na základe úzkej vzájomnej spolupráce všetkých zainteresovaných strán vo verejnom aj súkromnom sektore“. (30) |
(39) |
Dosiahnutie vytýčených cieľov si môže vyžadovať mobilizáciu potenciálu doplnkových technológií v sieťovej a výpočtovej sfére, ako sa uvádza v oznámení o digitalizácii európskeho priemyslu (31) , kde sa „dostupnosť špičkových sietí a infraštruktúry cloudu“ uvádza ako nevyhnutná zložka digitalizácie priemyslu. |
(40) |
▌Nariadenie (EÚ) 2016/679 obsahuje spoločný súbor pravidiel priamo uplatniteľných v právnych poriadkoch členských štátov, takže zaručuje voľný pohyb osobných údajov medzi členskými štátmi EÚ a posilňuje dôveru i bezpečnosť jednotlivcov, čo sú nevyhnutné prvky skutočného digitálneho jednotného trhu. Všetky akcie v rámci tohto programu by preto mali v prípade, že zahŕňajú spracovanie osobných údajov, podporovať uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2016/679 , napríklad v oblasti umelej inteligencie a technológie blockchainu. Mali by podporovať rozvoj digitálnych technológií, ktoré sú v súlade s povinnosťami špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany údajov . |
(41) |
Program by sa mal implementovať v plnom súlade s medzinárodným a únijným rámcom ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva. Účinná ochrana duševného vlastníctva zohráva kľúčovú rolu v inovácii, takže je pre účinnú implementáciu programu nevyhnutná. |
(42) |
Orgány, ktoré budú tento program implementovať, by mali dodržiavať ustanovenia platné pre inštitúcie Únie, ako aj vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa nakladania s informáciami – najmä citlivými neutajovanými skutočnosťami a utajovanými skutočnosťami EÚ. V prípade špecifického cieľa 3 sa z bezpečnostných dôvodov môže vyžadovať vylúčenie subjektov ovládaných z tretích krajín z výziev na predkladanie návrhov a ponúk v rámci tohto programu. Vo výnimočných prípadoch sa takéto vylúčenie môže požadovať aj pri špecifických cieľoch 1 a 2. Bezpečnostné dôvody na takéto vylúčenie by mali byť primerané a riadne odôvodnené na základe rizík vyplývajúcich z prípadného začlenenia takýchto subjektov. |
(43) |
Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vyplývajúcimi z vykonávania Parížskej dohody, ako aj na ciele trvalo udržateľného rozvoja v rámci OSN tento program prispeje k systematickému zohľadňovaniu opatrení v oblasti klímy a k dosahovaniu všeobecnej ambície, aby klimatické ciele podporovalo 25 % rozpočtových výdavkov EÚ (32). Príslušné opatrenia by sa mali určiť počas prípravy a implementácie programu a mali by sa prehodnotiť v kontexte príslušného hodnotenia a procesu preskúmania. |
▌ |
|
(45) |
Mali by sa prijímať pracovné programy s cieľom dosiahnuť ciele programu v súlade s prioritami Únie a členských štátov a aby sa súčasne zaistila konzistentnosť, transparentnosť a kontinuita spoločných opatrení Únie a členských štátov. Pracovné programy by sa mali prijímať v zásade každé dva roky, alebo ak si to vyžadujú potreby súvisiace s implementáciou programu, každoročne. Typy financovania a spôsoby implementácie v rámci tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti splniť špecifické ciele príslušných akcií a dosiahnuť výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a očakávané riziko nesúladu. Malo by sa pritom zvážiť použitie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
(46) |
Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny prílohy I a prílohy II s cieľom revidovať a/alebo doplniť ukazovatele. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
(47) |
Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie, najmä tie, ktoré sú uvedené v článkoch 8, 11, 16, 21, 35, 38 a 47 z hľadiska ochrany osobných údajov, slobody prejavu a práva na informácie, slobody podnikania, nediskriminácie, zdravotnej starostlivosti, ochrany spotrebiteľa a práva na účinný prostriedok nápravy a spravodlivý proces. Členské štáty musia toto nariadenie uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami. |
▌ |
|
(49) |
Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne finančné pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú predovšetkým postup zostavovania a plnenia rozpočtu formou grantov, verejného obstarávania, cien a nepriamej implementácie a zahŕňajú aj kontroly zodpovednosti finančných aktérov. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa okrem toho týkajú aj ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch, keďže dodržiavanie zásady právneho štátu je nevyhnutným predpokladom správneho finančného riadenia a účinného financovania z prostriedkov EÚ, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa stanovuje program Digitálna Európa (ďalej len „program“).
Stanovujú sa v ňom ciele programu, rozpočet na obdobie 2021 – 2027, formy financovania z prostriedkov Európskej únie a pravidlá poskytovania týchto finančných prostriedkov.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a) |
„operácia kombinovaného financovania“ sú opatrenia podporované z rozpočtu EÚ vrátane opatrení v rámci mechanizmov kombinovaného financovania podľa článku 2 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré kombinujú nesplatné formy podpory a/alebo finančné nástroje z rozpočtu EÚ so splatnými formami podpory od rozvojových alebo iných verejných finančných inštitúcií, ako aj od komerčných finančných inštitúcií a investorov. |
b) |
„právny subjekt“ je každá fyzická alebo právnická osoba zriadená a uznaná ako taká podľa vnútroštátneho práva, práva Únie alebo medzinárodného práva, ktorá má právnu subjektivitu a ktorá, konajúc vo svojom mene, môže vykonávať práva a podliehať povinnostiam, alebo je to subjekt bez právnej subjektivity v súlade s [článkom 197 ods. 2 písm. c)] nariadenia o rozpočtových pravidlách; |
c) |
„tretia krajina“ je krajina, ktorá nie je členským štátom Únie; |
d) |
„pridružená krajina“ je tretia krajina, ktorá je stranou dohody s Úniou, ktorá umožňuje jej účasť na programe podľa článku [10]; |
da) |
„medzinárodná organizácia európskeho záujmu“ je medzinárodná organizácia, ktorej väčšinu členov tvoria členské štáty alebo ktorej sídlo sa nachádza v členskom štáte; |
e) |
„ európske centrum digitálnych inovácií“ je právny subjekt ▌vybraný v súlade s článkom 16 , aby plnil úlohy v rámci tohto programu, najmä aby priamo poskytoval alebo zabezpečoval prístup k technologickým odborným znalostiam a zariadeniam na experimentovanie, ako sú vybavenie a softvérové nástroje umožňujúce digitálnu transformáciu priemyslu , ako aj uľahčoval prístup k financovaniu . Európske centrum digitálnych inovácií je otvorené podnikom všetkých foriem a veľkostí, najmä MSP, spoločnostiam so strednou trhovou kapitalizáciou, rozširujúcim sa podnikom a verejným správam v celej Únii. |
f) |
„pokročilé digitálne zručnosti“ sú zručnosti a odborné kompetencie , ktoré si vyžadujú znalosti a skúsenosti potrebné na pochopenie , navrhovanie, vývoj, správu, testovanie, zavádzanie , používanie a údržbu technológií, výrobkov a služieb, ktoré toto nariadenie podporuje , ako sa uvádza v článku 3 ods. 2 písm. a), b), c) a e) ; |
fa) |
„európske partnerstvo“ je iniciatíva vymedzená v [vložte odkaz na nariadenie o rámcovom programe Horizont Európa] |
fb) |
„malé a stredné podniky“ alebo „MSP“ sú mikropodniky, malé a stredné podniky vymedzené v článku 2 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES; |
g) |
„kybernetická bezpečnosť“ sú všetky činnosti potrebné na ochranu sietí a informačných systémov, ich používateľov a osôb zasiahnutých kybernetickými hrozbami; |
h) |
„infraštruktúry digitálnych služieb“ sú infraštruktúry, ktoré umožňujú elektronické dodávanie sieťových služieb, zvyčajne cez internet; |
i) |
„známka excelentnosti“ je certifikovaná značka vymedzená v [vložte odkaz na nariadenie o rámcovom programe Horizont Európa] |
Článok 3
Ciele programu
1. Program má tento všeobecný cieľ: podpora a urýchlenie digitálnej transformácie európskeho hospodárstva , priemyslu a spoločnosti a sprostredkovanie jej prínosu európskym občanom , verejným službám a podnikom v celej Únii , zlepšenie konkurencieschopnosti Európy v globálnom digitálnom hospodárstve a súčasný príspevok k zmenšeniu digitálnej priepasti v celej Únii a posilnenie strategickej autonómie Únie . To si vyžaduje celostnú, medziodvetvovú a cezhraničnú podporu a výraznejší príspevok Únie. Programom vykonávaným v úzkej koordinácii s ďalšími príslušnými programami financovania Únie sa:
a) |
posilnia a podporia európske digitálne kapacity v kľúčových digitálnych technologických oblastiach prostredníctvom zavádzania vo veľkom rozsahu; |
b) |
posilní šírenie a využívanie týchto kapacít v súkromnom sektore a v oblastiach verejného záujmu, podporí sa ich digitálna transformácia a prístup k digitálnym technológiám ; |
2. Program má päť vzájomne súvisiacich špecifických cieľov:
a) |
špecifický cieľ 1: Vysokovýkonná výpočtová technika |
b) |
špecifický cieľ 2: Umelá inteligencia |
c) |
špecifický cieľ 3: Kybernetická bezpečnosť a dôvera |
d) |
špecifický cieľ 4: Pokročilé digitálne zručnosti |
e) |
špecifický cieľ 5: zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity, interoperabilita. |
Článok 4
Vysokovýkonná výpočtová technika
1. finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 1 Vysokovýkonná výpočtová technika plní tieto operačné ciele:
a) |
zavádzanie, celoúniová koordinácia a prevádzka integrovanej a na dopyt a aplikáciu orientovanej exaflopovej supervýpočtovej a dátovej infraštruktúry svetovej úrovne v Únii, ktorá musí byť ľahko prístupná ▌pre verejných i súkromných používateľov , najmä MSP, a to bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte sa nachádzajú, a na účely výskumu, v súlade s [nariadením, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku] ; |
b) |
zavádzanie pripravených/funkčných technológií, ktoré vzídu z výskumu a inovácie, s cieľom vybudovať integrovaný ekosystém vysokovýkonnej výpočtovej techniky v Únii, ktorý bude pokrývať rôzne aspekty v segmentoch vedeckého a priemyselného hodnotového reťazca vrátane hardvéru, softvéru, aplikácií, služieb, prepojení a digitálnych zručností , a to s vysokou úrovňou bezpečnosti a ochrany údajov ; |
c) |
zavádzanie a prevádzkovanie výkonnejšej než exaflopovej infraštruktúry vrátane integrácie s kvantovými výpočtovými technológiami a ▌výskumnými infraštruktúrami pre počítačové vedy ; podpora vývoja hardvéru a softvéru v rámci Únie potrebného na takéto zavádzanie. |
2. Akcie v rámci špecifického cieľa 1 sa vykonávajú predovšetkým prostredníctvom spoločného podniku zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2018/1488 z 28. septembra 2018, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku (33).
Článok 5
Umelá inteligencia
1. Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 2. Umelá inteligencia plní tieto operačné ciele:
a) |
budovanie a posilňovanie základných kapacít a znalostí v oblasti umelej inteligencie v Únii vrátane kvalitných zdrojov údajov a zodpovedajúcich mechanizmov výmeny a knižníc algoritmov , pričom sa zaručí na človeka zameraný a inkluzívny prístup rešpektujúci európske hodnoty . V úplnom súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov musia riešenia založené na umelej inteligencii a dostupných údajoch dodržiavať zásadu súkromia a bezpečnosti už v štádiu návrhu. |
b) |
sprístupnenie týchto kapacít všetkým podnikom , najmä MSP a startupom, občianskej spoločnosti, neziskovým organizáciám, výskumným inštitúciám, univerzitám a orgánom verejnej správy s cieľom maximalizovať ich prínos pre európsku spoločnosť a hospodárstvo ; |
c) |
posilňovanie a prepájanie ▌skúšobných a experimentačných zariadení v členských štátoch, ktoré sa zaoberajú umelou inteligenciou. |
ca) |
v záujme rozvoja a posilnenia komerčných aplikačných a výrobných systémov, uľahčenie integrácie technológií do hodnotových reťazcov, rozvoj inovačných obchodných modelov, skrátenie času od inovácií po industrializáciu; a v záujme posilnenia využívania riešení na báze umelej inteligencie v oblastiach verejného záujmu a spoločnosti; |
1b. Komisia v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie a medzinárodnými právnymi predpismi vrátane Charty základných práv Európskej únie, berúc do úvahy okrem iného odporúčania skupiny expertov na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu, spresní podmienky týkajúce sa etických otázok v pracovných programoch v rámci špecifického cieľa 2. Výzvy alebo dohody o grante zahŕňajú príslušné podmienky stanovené v pracovných programoch.
Komisia v prípade potreby vykonáva etické kontroly. Financovanie činností, ktoré nie sú v súlade s podmienkami etických otázok, sa môže kedykoľvek pozastaviť, ukončiť alebo obmedziť v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
1c. Akcie v rámci tohto špecifického cieľa sa vykonávajú prostredníctvom priameho riadenia.
Etické a právne požiadavky ustanovené v tomto článku sa vzťahujú na všetky činnosti osobitného cieľa 2 bez ohľadu na spôsob implementácie.
Článok 6
Kybernetická bezpečnosť a dôvera
1. Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 3. Kybernetická bezpečnosť a dôvera plní tieto operačné ciele:
a) |
podpora – v spolupráci s členskými štátmi – zvyšovania objemu a obstarávania pokročilého kyberneticko-bezpečnostného vybavenia, nástrojov a dátových infraštruktúr s cieľom dosiahnuť spoločnú vysokú úroveň kybernetickej bezpečnosti na európskej úrovni, v plnom súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov a základnými právami pri súčasnom zabezpečení strategickej autonómie EÚ. |
b) |
podpora zvyšovania objemu a čo najlepšieho využitia európskych znalostí, kapacít a zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti; a šírenie a systematické využívanie osvedčených postupov; |
c) |
zaistenie plošného zavádzania najmodernejších kyberneticko-bezpečnostných riešení v celom hospodárstve; s osobitným dôrazom na verejné služby a základné hospodárske subjekty, ako sú MSP; |
d) |
posilňovanie kapacít v členských štátoch a v súkromnom sektore s cieľom pomôcť pri plnení požiadaviek smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii7 9, a to aj prostredníctvom opatrení zameraných na rozvoj kultúry kybernetickej bezpečnosti v organizáciách ; |
da) |
zlepšenie odolnosti voči kybernetickým útokom, zvýšenie povedomia o rizikách a poznatkov o základných bezpečnostných procesoch medzi používateľmi, najmä verejnými službami, MSP a startupmi, s cieľom zabezpečiť, aby spoločnosti mali základnú úroveň bezpečnosti, ako sú šifrovanie údajov a komunikácií bez medzifáz a aktualizácia softvéru, a podporovať používanie štandardne určeného a špecificky navrhnutého zabezpečenia základných bezpečnostných procesov, ako aj kybernetickej hygieny; |
1a. Akcie v rámci špecifického cieľa 3 – kybernetická bezpečnosť a dôvera – sa vykonávajú predovšetkým prostredníctvom Európskeho centra priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti v súlade s [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady … (34)].
Článok 7
Pokročilé digitálne zručnosti
1. Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 4. Pokročilé digitálne zručnosti podporujú rozvoj pokročilých digitálnych zručností v oblastiach, ktoré tento program podporuje, čím prispievajú k rozšíreniu skupiny talentov Európy, zmenšujú digitálnu priepasť, podporujú väčšiu profesionalitu pri súčasnom zohľadnení rodovej rovnováhy , a to najmä v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky a cloud computingu , analytiky veľkých dát, kybernetickej bezpečnosti, technológií distribuovanej databázy transakcií (napr. blockchain), kvantových technológií , robotiky, umelej inteligencie. S cieľom riešiť problém nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a podporovať špecializáciu v oblasti digitálnych technológií a aplikácií finančná intervencia sleduje tieto operačné ciele:
a) |
podpora prípravy a poskytovania vysokokvalitných dlhodobých školení a kurzov vrátane zmiešaného učenia pre študentov ▌a pracovnú silu; |
b) |
podpora prípravy a poskytovania vysokokvalitných krátkodobých školení a kurzov pre ▌pracovnú silu, najmä v MSP a vo verejnom sektore ; |
c) |
podpora vysokokvalitnej odbornej prípravy na pracovisku a odborných stáží vrátane stáží pre študentov ▌a pracovnú silu, najmä v MSP a vo verejnom sektore . |
2. Akcie v rámci špecifického cieľa Pokročilé digitálne zručnosti sa vykonávajú predovšetkým prostredníctvom priameho riadenia.
Článok 8
Zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity, interoperabilita
1. Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 5. Zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity, interoperabilita plnia tieto operačné ciele, pričom zmenšujú digitálnu priepasť :
a) |
podpora verejného sektora a oblastí verejného záujmu ako zdravotníctvo, školstvo, súdnictvo, colníctvo, doprava, mobilita, energetika, životné prostredie, odvetvie kultúry a kreatívny priemysel vrátane príslušných podnikov so sídlom v Únii pri efektívnom zavádzaní a využívaní účinných a najmodernejších digitálnych technológií, ako sú vysokovýkonná výpočtová technika, umelá inteligencia a kybernetická bezpečnosť; |
b) |
zavádzanie, prevádzka a údržba najmodernejších transeurópskych interoperabilných infraštruktúr digitálnych služieb v celej Únii (vrátane súvisiacich služieb) v súčinnosti s vnútroštátnymi a regionálnymi opatreniami; |
ba) |
podpora integrácie a využívania transeurópskych infraštruktúr digitálnych služieb a dohodnutých európskych digitálnych noriem vo verejnom sektore a v oblastiach verejného záujmu s cieľom uľahčiť nákladovo efektívne vykonávanie a interoperabilitu; |
c) |
podpora vývoja, aktualizácie a využívania riešení a rámcov orgánmi verejnej správy v Európe, podnikmi a občanmi vrátane otvoreného zdroja a opätovného využívania riešení a rámcov interoperability; |
d) |
možnosť ľahkého prístupu verejného sektora a priemyslu Únie, najmä MSP, k testovaniu a pilotnému skúšaniu digitálnych technológií , ako aj rozšírenie ich používania vrátane ich cezhraničného využitia; |
e) |
podpora zavádzania pokročilých digitálnych a súvisiacich technológií, najmä vrátane vysokovýkonnej výpočtovej techniky, umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti, ďalších špičkových a budúcich ▌technológií, ako sú distribuované databázy transakcií (napr. blockchain) vo verejnom sektore a priemysle Únie, najmä v MSP a startupoch ; |
f) |
podpora vývoja, testovania, uplatňovania, zavádzania a údržby interoperabilných digitálnych riešení pre verejné služby na úrovni EÚ vrátane riešení digitálnej verejnej správy , ktoré sa poskytnú na dátovej platforme reprodukovateľných riešení, stimulovanie inovácie a zriaďovanie spoločných rámcov na plné využitie potenciálu služieb orgánov verejnej správy v prospech európskych občanov a podnikov; |
g) |
zaistenie – na úrovni Únie – trvalej schopnosti viesť digitálny rozvoj popri trvalej schopnosti sledovať a analyzovať dynamické digitálne trendy a prispôsobovať sa im, ako aj šíriť a systematicky využívať osvedčené postupy; |
h) |
podpora spolupráce pri dosahovaní európskeho ekosystému dôveryhodných infraštruktúr spoločného využívania údajov a digitálnych infraštruktúr, ktoré okrem iného využívajú služby a aplikácie distribuovanej databázy transakcií vrátane podpory interoperability a štandardizácie, ako aj zavádzania cezhraničných aplikácií v EÚ založených na bezpečnosti a špecificky navrhnutej ochrane zaručujúcej ochranu údajov a bezpečnosť spotrebiteľov, pričom sa dodržiavajú právne predpisy v oblasti ochrany spotrebiteľa a údajov ; |
i) |
budovanie a posilňovanie siete európskych centier digitálnych inovácií a ich siete . |
2. Akcie v rámci tohto špecifického cieľa sa vykonávajú prostredníctvom priameho riadenia.
Článok 9
Rozpočet
1. Finančné krytie na implementáciu programu na obdobie 2021 až 2027 je 8 192 391 000 EUR v cenách z roku 2018 (9 194 000 000 EUR v bežných cenách).
2. Orientačné rozdelenie uvedenej sumy je takéto:
a) |
do 2 404 289 438 EUR v cenách z roku 2018 (2 698 240 000 EUR v bežných cenách) na špecifický cieľ 1 – vysokovýkonná výpočtová technika; |
b) |
do 2 226 192 703 EUR v cenách z roku 2018 (2 498 369 000 EUR v bežných cenách) na špecifický cieľ 2 – umelá inteligencia; |
c) |
do 1 780 954 875 EUR v cenách z roku 2018 ( 1 998 696 000 EUR v bežných cenách) na špecifický cieľ 3 – kybernetická bezpečnosť a dôvera; |
d) |
do 623 333 672 EUR v cenách z roku 2018 ( 699 543 000 EUR v bežných cenách) na špecifický cieľ 4 – pokročilé digitálne zručnosti; |
e) |
do 1 157 620 312 EUR v cenách z roku 2018 ( 1 299 152 000 EUR v bežných cenách) na špecifický cieľ 5 – zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity, interoperabilita. |
3. Suma uvedená v odseku 1 sa môže tiež použiť na technickú a administratívnu pomoc určenú na vykonávanie programu, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane systémov informačných technológií na úrovni inštitúcií a podnikov.
4. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov.
5. Zdroje pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia sa na základe ich žiadosti môžu presunúť na program , a to okrem iného ako doplnok grantov udelených na akcie podľa možnosti až do výšky 100 % celkových oprávnených nákladov, ak je to možné, bez toho, aby bola dotknutá zásada spolufinancovania stanovená v článku 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách a v pravidlách štátnej pomoci . Komisia používa tieto zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného článku. Tieto zdroje sa použijú len v prospech dotknutého členského štátu.
6. Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie o rozpočtových pravidlách, výdavky na akcie vyplývajúce z projektov zahrnutých do prvého pracovného programu môžu byť oprávnené od 1. januára 2021.
Článok 10
Tretie krajiny pridružené k programu
▌
1. |
Program je otvorený členom Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o Európskom hospodárskom priestore; |
2. |
Úplné alebo čiastočné pridruženie k programu tretích
krajín
, na ktoré sa neodkazuje v odseku 1, musí byť založené na jednotlivom hodnotení špecifických cieľov
v súlade s ▌ podmienkami stanovenými v
osobitnej dohode vzťahujúcej sa na účasť tretej krajiny na akomkoľvek programe
Únie
za predpokladu, že táto osobitná dohoda plne rešpektuje tieto kritériá:
|
2a. |
Európska komisia alebo iné príslušné vykonávacie orgány pri príprave pracovných programov v jednotlivých prípadoch posúdia, či boli splnené podmienky stanovené v dohode uvedenej v odseku 2 pre činnosti zahrnuté do pracovných programov. |
▌
Článok 11
Medzinárodná spolupráca
1. Únia môže spolupracovať s tretími krajinami uvedenými v článku 10, ostatnými tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami alebo subjektmi, ktoré sú v nich usadené, najmä v rámci euro-stredozemského partnerstva a Východného partnerstva a so susednými krajinami, najmä krajinami západného Balkánu a čiernomorského regiónu. Bez toho, aby bol dotknutý článok 18 , súvisiace náklady z programu hradené nie sú.
2. Spolupráca s tretími krajinami a organizáciami uvedenými v odseku 1 v rámci špecifického cieľa 1 . Vysokovýkonná výpočtová technika, špecifický cieľ 2. Umelá inteligencia a špecifický cieľ 3. Kybernetická bezpečnosť a dôvera podliehajú článku 12.
Článok 12
Bezpečnosť
1. Akcie vykonávané v rámci programu musia byť v súlade s platnými bezpečnostnými pravidlami, najmä v oblasti ochrany utajovaných skutočností pred neoprávneným zverejnením, vrátane súladu s relevantnou vnútroštátnou a únijnou legislatívou. V prípade akcií vykonávaných mimo Únie , pri ktorých sa používajú a/alebo vznikajú utajované skutočnosti, je okrem súladu s uvedenými požiadavkami potrebné uzatvorenie bezpečnostnej dohody medzi Úniou a treťou krajinou, v ktorej činnosť prebieha.
2. Návrhy a súťaže musia podľa potreby zahŕňať bezpečnostné sebahodnotenie, kde sa identifikujú prípadné bezpečnostné problémy a vysvetlí sa, ako sa tieto problémy budú riešiť v záujme súladu s relevantnou vnútroštátnou a únijnou legislatívou.
3. Komisia alebo financujúci subjekt v náležitých prípadoch vykonajú bezpečnostnú previerku návrhov, ktoré sú problematické z hľadiska bezpečnosti.
4. Akcie musia byť v náležitých prípadoch v súlade s rozhodnutím Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 (35) a s jeho vykonávacími predpismi.
5. V pracovnom programe sa takisto môže stanoviť, že právne subjekty usadené v pridružených krajinách a právne subjekty usadené v EÚ, ale kontrolované z tretích krajín nie sú z riadne odôvodnených bezpečnostných dôvodov oprávnené na účasť na všetkých alebo niektorých akciách v rámci špecifického cieľa 3. V takýchto prípadoch sa výzvy na predkladanie návrhov a výzvy na predkladanie ponúk obmedzia na tie subjekty, ktoré sú usadené alebo sa považujú za usadené v členských štátoch a sú pod kontrolou členských štátov a/alebo ich štátnych príslušníkov.
Ak je to riadne odôvodnené z bezpečnostných dôvodov, v pracovnom programe sa takisto môže stanoviť, že právne subjekty usadené v pridružených krajinách a právne subjekty usadené v EÚ, ale kontrolované z tretích krajín, môžu byť oprávnené na účasť na všetkých alebo niektorých akciách v rámci špecifických cieľov 1 a 2 len vtedy, ak spĺňajú podmienky, ktoré sa týkajú požiadaviek, ktoré majú tieto právne subjekty spĺňať, aby sa zaručila ochrana základného bezpečnostného záujmu Únie a jej členských štátov a aby sa zabezpečila ochrana informácií obsiahnutých v utajovaných dokumentoch. Tieto podmienky sú stanovené v pracovnom programe.
5a. Komisia v prípade potreby vykonáva bezpečnostné kontroly. Financovanie činností, ktoré nie sú v súlade s podmienkami súvisiacimi s bezpečnostnými otázkami, sa môže kedykoľvek pozastaviť, ukončiť alebo obmedziť v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
Článok 13
Synergie s ostatnými programami Únie
1. Program je navrhnutý tak, aby sa pri vykonávaní umožňovala súčinnosť (ako je bližšie opísané v prílohe III) s inými programami financovania z prostriedkov Únie, najmä formou dojednaní o doplnkovom financovaní z programov EÚ, pri ktorých to riadiace mechanizmy umožňujú; buď sekvenčne, striedavo alebo kombináciou finančných prostriedkov vrátane spoločného financovania akcií. Komisia zabezpečí, aby sa pri využívaní doplňujúceho charakteru programu s ostatnými európskymi programami financovania nebránilo dosahovaniu špecifických cieľov stanovených v článkoch 1 až 5.
2. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí celkový súlad a komplementárnosť programu s príslušnými politikami a programami Únie. Komisia na tento účel uľahčí zriadenie primeraných mechanizmov koordinácie relevantných orgánov a medzi orgánmi a Európskou komisiou a vytvorí primerané nástroje monitorovania ▌na systematické zaistenie synergií medzi programom a všetkými relevantnými nástrojmi financovania z prostriedkov EÚ. Tieto dojednania prispejú k zamedzeniu duplicity a k maximalizácii dosahu výdavkov.
Článok 14
Implementácia a formy financovania
1. Program sa vykonáva v rámci priameho riadenia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách alebo v rámci nepriameho riadenia so subjektmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) ▌nariadenia o rozpočtových pravidlách v súlade s článkami 4 – 8 . Financujúce subjekty sa môžu odchýliť od pravidiel účasti a šírenia stanovených v tomto nariadení, iba ak je to ustanovené v základnom akte, ktorým sa daný financujúci subjekt zriaďuje a/alebo ktorým sa mu ukladajú úlohy súvisiace s plnením rozpočtu, alebo v prípade financujúcich subjektov podľa článku 62 ods. 1 písm. c) bodu ii), iii) alebo v) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak je to ustanovené v dohode o príspevku a ak si to vyžadujú ich osobitné prevádzkové potreby alebo charakter danej akcie.
2. Z programu sa môžu poskytovať finančné prostriedky v akejkoľvek forme stanovenej v nariadení o rozpočtových pravidlách, primárne najmä v podobe verejného obstarávania, ale aj formou grantov a cien.
Ak si dosiahnutie cieľa akcie vyžaduje obstarávanie inovačného tovaru a služieb, granty sa môžu udeliť len prijímateľom, ktorí sú verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ako sú vymedzení v smerniciach 2014/24/EÚ (36) , 2014/25/EÚ (37) a 2009/81/ES (38).
Ak je na dosiahnutie cieľov akcie potrebné dodanie inovačného digitálneho tovaru alebo služieb, ktoré ešte nie sú vo veľkom rozsahu dostupné na komerčnom základe, pri postupe verejného obstarávania sa môže povoliť zadanie viacerých zákaziek v rámci toho istého postupu.
Z riadne odôvodnených dôvodov verejnej bezpečnosti môže verejný obstarávateľ uložiť podmienku, aby sa miesto plnenia zmluvy nachádzalo na území Únie.
Takisto sa z programu môžu poskytovať finančné prostriedky vo forme finančných nástrojov v rámci operácií kombinovaného financovania.
3. Príspevky do vzájomného poistného mechanizmu sa môžu využiť na pokrytie rizika spojeného s vymáhaním dlžných prostriedkov od príjemcov a v zmysle nariadenia o rozpočtových pravidlách sa považujú za dostatočnú záruku. Uplatňujú sa ustanovenia stanovené v [článku X ▌nariadenia XXX ▌nástupcu nariadenia o záručnom fonde].
Článok 15
Európske partnerstvá
Program možno vykonávať formou európskych partnerstiev vytvorených v súlade s nariadením o programe Horizont Európa a v rámci procesu strategického plánovania medzi Európskou komisiou a členskými štátmi . Môže sem patriť najmä príspevok do existujúcich alebo nových verejno-súkromných partnerstiev v podobe spoločných podnikov zriadených podľa článku 187 ZFEÚ. Na tieto príspevky sa vzťahujú ustanovenia týkajúce sa európskych partnerstiev v zmysle [nariadenia o Európskom horizonte, odkaz sa doplní].
Článok 16
Centrá digitálnych inovácií
1. V prvom roku vykonávania programu sa zriadi počiatočná sieť Európskych centier digitálnych inovácií pozostávajúca z najmenej jedného centra na členský štát, a to bez toho, aby boli dotknuté odseky 2 a 3.
2. Na účely zriadenia siete uvedenej v odseku 1 každý členský štát určí v súlade s vnútroštátnymi postupmi a administratívnymi a inštitucionálnymi štruktúrami subjekty – uchádzačov prostredníctvom otvoreného súťažného konania na základe týchto kritérií:
a) |
primerané spôsobilosti súvisiace s fungovaním európskych centier digitálnych inovácií uvedených v článku 16 ods. 5 a spôsobilosti v jednej alebo viacerých oblastiach určených v článku 3 ods. 2 ; |
b) |
primerané riadiace kapacity, personál a infraštruktúra potrebné na vykonávanie úloh uvedených v článku 16 ods. 5; |
c) |
operačné a zákonné prostriedky potrebné na uplatňovanie administratívnych pravidiel, zmluvných pravidiel a pravidiel finančného riadenia stanovených na úrovni Únie; |
d) |
primeraná finančná životaschopnosť zodpovedajúca objemu finančných prostriedkov Únie, ktoré bude mať centrum spravovať, a preukázaná v prípade potreby zárukami vystavenými prednostne orgánom verejnej moci. ▌ |
3. Komisia prijme rozhodnutie o výbere subjektov, ktoré budú tvoriť počiatočnú sieť v súlade s postupom uvedeným v článku 27a ods. 2, pričom v maximálnej miere zohľadní stanovisko každého členského štátu pred výberom európskeho centra digitálnej inovácie na jeho území . Tieto subjekty vyberie Komisia spomedzi subjektov – uchádzačov určených členskými štátmi na základe kritérií uvedených v odseku 2 a týchto dodatočných kritérií:
a) |
rozpočet k dispozícii na financovanie počiatočnej siete; |
b) |
potreba zaistiť, aby pokrytie počiatočnej siete zodpovedalo potrebám priemyslu a oblastí verejného záujmu, aby bolo komplexné a geograficky vyvážené , zlepšovalo konvergenciu medzi kohéznymi krajinami a ostatnými členskými štátmi, napr. aby zmenšovalo digitálnu priepasť z geografického hľadiska . |
4. Komisia po otvorenom súťažnom konaní a pri maximálnom zohľadnení stanoviska každého členského štátu pred výberom európskeho centra digitálnych inovácií na jeho území vyberie v prípade potreby dodatočné európske centrá digitálnych inovácií v súlade s postupom uvedeným v článku 27a ods. 2 , a to takým spôsobom, aby sa zabezpečilo široké geografické pokrytie celej Európy. Počet subjektov v sieti musí uspokojiť dopyt po službách centra v príslušných členských štátov. Na riešenie osobitných obmedzení, ktorým čelia najvzdialenejšie regióny EÚ, možno v záujme naplnenia ich potrieb nominovať osobitné subjekty.
4a. Európske centrá digitálnych inovácií majú značnú celkovú autonómiu, aby si mohli určiť vlastnú organizáciu, zloženie a pracovné metódy.
5 . Európske centrá digitálnych inovácií ▌sa zapoja do vykonávania programu plnením týchto funkcií v prospech priemyslu Únie, najmä MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou, ako aj verejného sektora :
a) |
zvyšovanie informovanosti a priame poskytovanie odborných znalostí, know-how a služieb v oblasti digitálnej transformácie vrátane skúšobných a experimentačných zariadení ▌ alebo zabezpečenie prístupu k týmto znalostiam, službám a know-how ; |
aa) |
podporovanie spoločností, najmä MSP a startupov, a organizácií, aby sa stali konkurencieschopnejšími a aby zlepšili svoje obchodné modely využívaním nových technológií, na ktoré sa program vzťahuje; |
b) |
uľahčovanie prenosu odborných znalostí a know-how medzi regiónmi, najmä prepájaním MSP, startupov a spoločností so strednou kapitalizáciou v jednom regióne s európskymi centrami digitálnych inovácií v iných regiónoch, ktoré majú na poskytovanie príslušných služieb najlepšie podmienky; podporovanie výmeny zručností, spoločných iniciatív a osvedčených postupov; |
c) |
poskytovanie tematických služieb, vrátane predovšetkým služieb súvisiacich s umelou inteligenciou, vysokovýkonnou výpočtovou technikou, kybernetickou bezpečnosťou a dôverou alebo zabezpečenie prístupu k týmto službám orgánom verejnej správy, organizáciám verejného sektora, MSP alebo spoločnostiam so strednou kapitalizáciou. Európske centrá digitálnych inovácií sa môžu špecializovať na konkrétne tematické služby a nemusia poskytovať všetky tematické služby ani tieto služby poskytovať všetkým kategóriám subjektov uvedených v tomto odseku, |
d) |
poskytovali finančnú podporu tretím stranám v rámci špecifického cieľa 4 Pokročilé digitálne zručnosti. |
6. V prípade, že európske centrum digitálnych inovácií dostane finančné prostriedky v rámci tohto programu, financovanie bude vo forme grantov.
KAPITOLA II
OPRÁVNENOSŤ
Článok 17
Oprávnené akcie
1. Na financovanie sú oprávnené len akcie, ktoré prispievajú k dosahovaniu cieľov uvedených v článku ▌3▌ a v článkoch ▌ 4▌ –▌ 8▌.
2. Kritériá oprávnenosti akcií sa stanovia v pracovných programoch.
Článok 18
Oprávnené subjekty
▌
1. |
Oprávnené sú tieto
právn
e subjekty:
|
2. |
Právne subjekty usadené v tretej krajine, ktorá nie je pridružená k programu, sú výnimočne oprávnené na účasť na konkrétnych akciách, ak je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov programu. Takéto subjekty znášajú náklady svojej účasti, pokiaľ nie je v pracovných programoch uvedené inak. |
3. |
Fyzické osoby nie sú oprávnené, s výnimkou grantov udelených v rámci špecifického cieľa 4. Pokročilé digitálne zručnosti. |
4. |
V pracovnom programe uvedenom v článku 23 sa môže stanoviť, že účasť je obmedzená iba na prijímateľov usadených v členských štátoch alebo na prijímateľov usadených v členských štátoch a určitých konkrétnych pridružených alebo iných tretích krajinách, a to z dôvodu bezpečnosti alebo akcií priamo súvisiacich so strategickou autonómiou EÚ. Akékoľvek obmedzenie účasti právnych subjektov usadených v pridružených krajinách musí byť v súlade s týmto nariadením a s podmienkami stanovenými v príslušnej dohode. |
▌
KAPITOLA III
GRANTY
Článok 19
Granty
Granty v rámci programu sa udeľujú a riadia v súlade s hlavou VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách a môžu pokrývať až 100 % oprávnených nákladov bez toho, aby tým bola dotknutá zásada spolufinancovania stanovená v článku 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách; a v súlade so špecifikáciou v rámci každého cieľa.
Článok 20
Kritériá na vyhodnotenie návrhov
1. Kritériá na vyhodnotenie návrhov sú stanovené v pracovných programoch a vo výzvach na predkladanie návrhov a zohľadňujú aspoň tieto prvky:
a) |
pripravenosť akcie v rámci vývoja projektu; |
b) |
náležitosť navrhovaného plánu implementácie; |
▌ |
|
c) |
potreba prekonať finančné prekážky, ako je napríklad nedostatočné trhové financovanie. |
2. V prípade potreby sa zohľadnia tieto prvky:
a) |
stimulujúci účinok podpory Únie na verejné a súkromné investície; |
b) |
▌očakávaný hospodársky a sociálny vplyv a vplyv na klímu a životné prostredie; |
c) |
▌dostupnosť a uľahčenie prístupu k príslušným službám ; |
d) |
▌transeurópsky rozmer; |
e) |
▌vyvážené geografické rozloženie v celej Únii vrátane zmenšenia geografických rozdielov, a to vrátane najvzdialenejších regiónov; |
f) |
▌existencia plánu dlhodobej udržateľnosti; |
g) |
sloboda opätovného využívania a úpravy výsledkov projektov; |
h) |
synergia a komplementárnosť s inými programami Únie. |
Článok 20a
Hodnotenie
V súlade s článkom 150 nariadenia o rozpočtových pravidlách hodnotí žiadosti o grant hodnotiaci výbor, ktorý môže byť úplne alebo čiastočne zložený z nezávislých externých odborníkov.
KAPITOLA IV
OPERÁCIE KOMBINOVANÉHO FINANCOVANIA A INÉ FORMY SPOJENÉHO FINANCOVANIA
Článok 21
Operácie kombinovaného financovania
Operácie kombinovaného financovania, o ktorých sa rozhodne v rámci tohto programu, sa vykonávajú v súlade s nariadením InvestEU a hlavou X nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 22
Kumulatívne, doplnkové a kombinované financovanie
1. Na akciu, na ktorú sa poskytol príspevok z iného programu Únie vrátane finančných prostriedkov podliehajúcich zdieľanému riadeniu , možno takisto poskytnúť príspevok v rámci tohto programu, ak tieto príspevky nepokrývajú tie isté náklady. Pre príspevok z každého z programov Únie na danú akciu platia príslušné pravidlá daného prispievajúceho programu. Kumulatívne financovanie neprekročí celkové oprávnené náklady príslušnej akcie a podporu z rôznych programov Únie možno vypočítať na pomernom základe v súlade s dokumentmi, v ktorých sa stanovujú podmienky podpory.
2. Akcie s osvedčením známkou excelentnosti alebo akcie, ktoré spĺňajú všetky tieto komparatívne podmienky:
a) |
boli vyhodnotené vo výzve na predkladanie návrhov v rámci programu; |
b) |
sú v súlade s minimálnymi kvalitatívnymi požiadavkami danej výzvy na predkladanie návrhov; |
c) |
pre rozpočtové obmedzenia ich nemožno financovať v rámci danej výzvy na predkladanie návrhov; |
možno podporiť z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu+ alebo z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka v súlade s článkom [67] ods. 5 nariadenia (EÚ) XX [všeobecné nariadenie] a článkom [8] nariadenia (EÚ) XX [financovanie, riadenie a monitorovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky], pokiaľ sú takéto akcie v súlade s cieľmi príslušného programu. Uplatnia sa pravidlá fondu, z ktorého sa poskytuje podpora.
2a. Ak už boli na akciu udelené alebo prijaté príspevky z iného programu Únie alebo podpora z fondu EÚ, uvedený príspevok alebo podpora sa uvedú v žiadosti o príspevok v rámci programu.
KAPITOLA V
PROGRAMOVANIE, MONITOROVANIE, HODNOTENIE A KONTROLA
Článok 23
Pracovné programy
1 . Program sa implementuje prostredníctvom pracovných programov uvedených v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Tieto pracovné programy sa v rámci celého programu prijímajú ako viacročné programy. Ak si to vyžadujú osobitné implementačné potreby, môžu sa prijať aj ako ročné programy, ktoré sa vzťahujú na jeden alebo viacero špecifických cieľov.
3. Pracovné programy sa zamerajú na činnosti stanovené v prílohe I , pričom sa zaistí, aby podporené akcie nevytláčali súkromné financovanie.
3a. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 27 na zmenu prílohy I s cieľom prehodnotiť alebo doplniť činnosti uvedené v tejto smernici spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi tohto nariadenia stanovenými v článkoch ▌4 až 8 ▌.
4. V pracovných programoch sa v prípade potreby stanoví celková suma vyčlenená na operácie kombinovaného financovania.
Článok 24
Monitorovanie a podávanie správ
1. Merateľné ukazovatele na monitorovanie implementácie programu a jeho pokroku pri dosahovaní všeobecného cieľa a špecifických cieľov podľa článku 3 sú uvedené v prílohe II.
1a. Komisia vymedzí metodiku na stanovenie ukazovateľov pre presné vyhodnocovanie pokroku pri dosahovaní všeobecných cieľov stanovených v článku 3 ods. 1.
2. V záujme účinného posúdenia pokroku programu v plnení jeho cieľov je Komisia splnomocnená prijímať v súlade s článkom 27 delegované akty na zmenu prílohy II s cieľom podľa potreby prehodnotiť alebo doplniť merateľné ukazovatele a doplniť toto nariadenie o ustanovenia, ktorými sa zriadi monitorovací a hodnotiaci rámec.
3. Systémom podávania správ o výkonnosti sa zabezpečí, aby sa údaje na monitorovanie implementácie programu ▌zbierali efektívne, účinne a včas , aby výsledky boli vhodné na hĺbkovú analýzu dosiahnutého pokroku a ťažkostí, ktoré sa vyskytli . Na tento účel sa príjemcom finančných prostriedkov Únie a členským štátom ukladajú primerané požiadavky na podávanie správ.
4. Oficiálne štatistiky EÚ, ako sú pravidelné štatistické prieskumy v oblasti IKT, sa použijú maximálnej miere ako ukazovatele kontextu . Národné štatistické úrady budú zapojené do konzultácií a spolu s Eurostatom aj do prvotného návrhu a následného rozpracovania štatistických ukazovateľov, ktoré sa použijú na monitorovanie implementácie programu a pokroku v digitálnej transformácii.
Článok 25
Hodnotenie programu
1. Hodnotenia sa vykonávajú včas, aby sa mohli využiť v rozhodovacom procese. Ich súčasťou je aj kvalitatívne hodnotenie pokroku pri dosahovaní všeobecných cieľov.
2. Okrem pravidelného monitorovania programu Komisia vykonáva priebežné hodnotenie programu , ktoré sa vykoná hneď, ako sú k dispozícii dostatočné informácie o vykonávaní programu, najneskôr však štyri roky po začatí implementácie programu. Priebežné hodnotenie bude podľa potreby tvoriť základ na úpravu implementácie programov, a to aj s prihliadnutím na najnovší relevantný technologický pokrok.
Priebežné hodnotenie sa zašle Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
3. Na konci implementácie programu, najneskôr však štyri roky po uplynutí obdobia uvedeného v článku ▌1 ▌, Komisia vykoná záverečné hodnotenie programu.
V záverečnom hodnotení sa posúdia dlhodobejšie vplyvy programu a jeho udržateľnosť.
4. Systém podávania správ o hodnotení zabezpečí, aby príjemcovia finančných prostriedkov Únie zbierali údaje na hodnotenie programu efektívne, účinne, včas a aby boli tieto údaje dostatočne podrobné.
4a. Komisia predloží záverečnú hodnotiacu správu uvedenú v odseku 3 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
▌
Článok 26
Audity
1. Audity týkajúce sa použitia príspevku Únie vykonávané osobami alebo subjektmi vrátane tých, ktoré neboli poverené inštitúciami alebo orgánmi Únie, tvoria základ celkového uistenia podľa článku 127 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Kontrolným systémom sa zaistí primeraná rovnováha medzi dôverou a kontrolou, pričom sa zohľadnia administratívne a iné náklady na kontroly na všetkých úrovniach.
3. Audity výdavkov sa vykonávajú konzistentne v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti.
4. V rámci kontrolného systému môže byť stratégia auditu založená na finančnom audite reprezentatívnej vzorky výdavkov. K tejto reprezentatívnej vzorke sa doplní výber založený na posúdení rizík súvisiacich s výdavkami.
5. Akcie, na ktoré sa poskytne kumulatívne financovanie z rôznych programov Únie, sa auditujú iba raz, čo zahŕňa všetky príslušné programy a ich príslušné platné pravidlá.
Článok 27
Výkon delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 23 a 24 sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2028.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 23 a 24 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Pred prijatím delegovaného aktu Komisia konzultuje s expertmi, ktorých určí každý členský štát v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.
5. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
6. Delegovaný akt prijatý podľa článkov 23 a 24 nadobúda účinnosť, ak voči nemu Európsky parlament alebo Rada nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 27a
Postup výboru
1. Komisii pomáha koordinačný výbor programu Digitálna Európa. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 28
Ochrana finančných záujmov Únie
Ak sa programu zúčastňuje tretia krajina na základe rozhodnutia podľa medzinárodnej dohody alebo akéhokoľvek iného právneho nástroja, táto tretia krajina udelí nevyhnutné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskemu dvoru audítorov, aby mohli riadne vykonávať svoje príslušné právomoci. V prípade úradu OLAF takéto práva zahŕňajú právo vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
KAPITOLA VI
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 29
Poskytovanie informácií, komunikácia, zverejňovanie, politická podpora a šírenie
1. Príjemcovia finančných prostriedkov Únie priznávajú pôvod a zabezpečujú zviditeľnenie finančných prostriedkov Únie (najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov) tým, že poskytujú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.
2. Komisia vykonáva v súvislosti s programom a jeho akciami a výsledkami informačné a komunikačné činnosti. Zabezpečuje aj integrované informácie a oslovuje potenciálnych žiadateľov o financovanie Únie v digitálnom sektore . Finančné zdroje pridelené na program zároveň prispievajú k inštitucionálnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa týkajú cieľov uvedených v článku ▌3▌.
3. Programom sa podporí tvorba politiky, osvetová činnosť, zvyšovanie povedomia a šírenie činností, ako aj spolupráca a výmena skúseností v oblastiach uvedených v článkoch 4 až 8.
Článok 30
Zrušenie
▌Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2240 z 25. novembra 2015, ktorým sa zriaďuje program pre riešenia interoperability a spoločné rámce pre verejnú správu, podniky a občanov v Európe (program ISA2) ako prostriedok modernizácie verejného sektora, sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2021.
Článok 31
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá až do ukončenia dotknutých akcií vplyv na ich pokračovanie ani zmenu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 (39) a rozhodnutia (EÚ) 2015/2240 (40), ktoré sa na tieto akcie aj naďalej vzťahujú až do ich ukončenia.
2. Z finančného krytia programu sa môžu uhrádzať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebné na zabezpečenie prechodu medzi uvedeným programom a opatreniami prijatými v rámci nariadenia (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia (EÚ) 2015/2240.
3. V prípade potreby možno do rozpočtu na obdobie po roku 2027 zahrnúť rozpočtové prostriedky na pokrytie výdavkov uvedených v článku 9 ods. 4, aby sa umožnilo riadenie akcií, ktoré sa neskončia do 31. decembra 2027.
Článok 32
Nadobudnutie účinnosti
▌Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V …
Za Európsky parlament
predseda
Za Radu
predseda
(1) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 292.
(2) Ú. v. EÚ C 86, 7.3.2019, s. 272.
(3) Pozícia Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2019. Podčiarknutý text nebol schválený v rámci medziinštitucionálnych rokovaní.
(4) Odkaz sa aktualizuje: Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1. Dohoda je k dispozícii na adrese: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC
(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).
(6) Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1. Nariadenie je k dispozícii na adrese: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013R0883&rid=1.
(7) Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:31995R2988&rid=1.
(8) Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. Nariadenie je k dispozícii na adrese: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:31996R2185&rid=1.
(9) Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1. Nariadenie je k dispozícii na adrese: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:32017R1939&rid=1.
(10) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).
(11) Rozhodnutie Rady / /EÚ.
(12) Medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšom zákonodarstve z 13. apríla 2016; Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.
(13) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov), (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).
(14) https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit
(15) https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf
(16) COM(2018)0098 final.
(17) COM(2018)0125 final.
(18) Ako sa uvádza v oznámení o digitalizácii európskeho priemyslu (COM(2016)0180).
(19)(20)
(21)
(22) Posúdenie vplyvu sprevádzajúce návrh nariadenia Rady o zriadení spoločného podniku EuroHPC (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)
(23) Ref. dokumentu: A8-0183/2017, k dispozícii na adrese: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=SK&reference=P8-TA-2017-0240
(24) https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity
(25) Akčný plán digitálneho vzdelávania (COM(2018)0022) v tomto balíku stanovuje súbor opatrení na podporu členských štátov pri rozvoji digitálnych zručností a kompetencií vo formálnom vzdelávaní.
(26) Ref. dokumentu: A8-0183/2017, k dispozícii na adrese: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=SK&reference=P8-TA-2017-0240
(27) http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628
(28) COM(2016)0725.
(29)(30)
(31) COM(2016)0180: Digitalizácia európskeho priemyslu – Využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere.
(32) COM(2018)0321, str. 1.
(33) Nariadenie, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku. 10594/18. Brusel, 18. septembra 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/sk/pdf.
(34) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady …, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier .
(35) Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 z 13. marca 2015 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 53).
(36) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Text s významom pre EHP).
(37) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (Text s významom pre EHP).
(38) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (Text s významom pre EHP).
(39) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 z 11. marca 2014 o usmerneniach pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES (Ú. v. EÚ L 86, 21.3.2014, s. 14).
(40) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2240 z 25. novembra 2015, ktorým sa zriaďuje program pre riešenia interoperability a spoločné rámce pre verejnú správu, podniky a občanov v Európe (program ISA2) ako prostriedok modernizácie verejného sektora.
PRÍLOHA 1
ČINNOSTI
Technický opis programu: počiatočný rozsah činností
Počiatočné činnosti v rámci programu sa vykonajú v súlade s týmto technickým opisom:
Špecifický cieľ 1. Vysokovýkonná výpočtová technika
Program implementuje európsku stratégiu pre vysokovýkonnú výpočtovú techniku (HPC) podporou uceleného únijného ekosystému, ktorý poskytuje potrebné HPC a dátové kapacity na zaistenie globálnej konkurencieschopnosti Európy. Cieľom stratégie je zaviesť exaflopovú infraštruktúru HPC a dátovú infraštruktúru svetovej úrovne do roka 2022/2023 a zariadenia s kapacitou nad rámec exaflopového výkonu do roka 2026/27, aby Únia mala vlastné nezávislé a konkurencieschopné technológie HPC, špičkové aplikácie HPC a aby rozšírila dostupnosť a využívanie HPC.
Počiatočné činnosti zahŕňajú:
1. |
Rámec spoločného obstarávania umožňujúci vypracovanie spoločných návrhov na nadobudnutie integrovanej siete HPC svetovej úrovne vrátane exaflopovej (s výkonom desať na osemnástu operácií za sekundu) supervýpočtovej a dátovej infraštruktúry. Tá bude ľahko prístupná ▌verejným a súkromným používateľom , najmä MSP, bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte sa nachádzajú, a ▌na účely výskumu v súlade s [nariadením, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku] . |
2. |
Spoločný rámec obstarávania výkonnejšej než exaflopovej (s výkonom desať na dvadsiatu prvú operácií za sekundu) supervýpočtovej infraštruktúry vrátane integrácie s kvantovými výpočtovými technológiami |
3. |
Koordinácia na úrovni EÚ a primerané finančné zdroje na podporu rozvoja, obstarávania a prevádzky takejto infraštruktúry. |
4. |
Prepojenie kapacít HPC a dátových kapacít členských štátov a podpora tých členských štátov, ktoré chcú svoje kapacity HPC modernizovať alebo získať nové. |
5. |
Prepojenie kompetenčných stredísk HPC – minimálne po jednom v každom členskom štáte a s väzbou na príslušné národné superpočítačové centrá, aby poskytovali služby HPC priemyslu (najmä MSP), akademickej obci a orgánom verejnej správy. |
6. |
Zavádzanie pripravených/funkčných technológií: supervýpočtové technológie ako služba, ktorá vzíde z výskumu a inovácie s cieľom vybudovať integrovaný ekosystém HPC v Únii, ktorý bude zahŕňať všetky segmenty vedeckého a priemyselného hodnotového reťazca (hardvér, softvér, aplikácie, služby, prepojenia a pokročilé digitálne zručnosti). |
Špecifický cieľ 2. Umelá inteligencia
V rámci programu sa vybudujú a posilnia základné kapacity umelej inteligencie v Európe vrátane zdrojov údajov a úložísk algoritmov, tieto kapacity sa sprístupnia všetkým podnikom a orgánom verejnej správy, posilnia a prepoja sa existujúce a novozriadené skúšobné a experimentačné zariadenia v členských štátoch, ktoré sa zaoberajú umelou inteligenciou.
Počiatočné činnosti zahŕňajú:
1. |
Vytvorenie spoločného európskeho dátového priestoru, v ktorom sa agregujú verejné informácie z celej Európy vrátane z opakovaného použitia informácií verejného sektora a ktorý sa stane zdrojom vstupných dát pre riešenia na báze umelej inteligencie. Tento priestor by ▌bol otvorený verejnosti a súkromnému sektoru. V záujme intenzívnejšieho využívania by mali byť dáta v tomto priestore čo najinteroperabilnejšie , najmä prostredníctvom dátových formátov, ktoré by boli otvorené, strojovo čitateľné, štandardizované a zdokumentované, a to pri interakcii medzi verejným a súkromným sektorom, v rámci odvetví i medzi nimi (sémantická interoperabilita). |
2. |
Vývoj spoločných európskych knižníc alebo rozhraní knižníc algoritmov, ktoré by boli ľahko prístupné pre všetkých na základe spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok . Spoločnosti a verejný sektor by dokázali identifikovať a získať také riešenie, ktoré najlepšie zodpovedá ich potrebám. |
3. |
Spoločné investície s členskými štátmi do zariadení na experimentovanie a testovanie v reálnych podmienkach, ktoré budú na svetovej úrovni, so zameraním na využitie umelej inteligencie v kľúčových sektoroch ako zdravotníctvo, monitorovanie Zeme/životného prostredia, doprava a mobilita, bezpečnosť, výroba či financie, ako aj ďalšie oblasti verejného záujmu. Tieto zariadenia by mali byť prístupné všetkým aktérom z celej Európy a napojené na sieť centier digitálnych inovácií. Mali by byť vybavené veľkými výpočtovými zariadeniami a zariadeniami na spracovanie údajov, ako aj najmodernejšími technológiami umelej inteligencie vrátane nových oblastí, ako sú okrem iných neuromorfické počítačové systémy, hĺbkové učenie a robotika alebo by mali byť k takýmto zariadeniam a technológiám pripojené . |
Špecifický cieľ 3. Kybernetická bezpečnosť a dôvera
Program stimuluje posilnenie, budovanie a nadobúdanie kapacít nevyhnutných na zabezpečenie digitálneho hospodárstva, spoločnosti a demokracie v EÚ posilnením priemyselného potenciálu a konkurencieschopnosti Únie na poli kybernetickej bezpečnosti, ako aj možností verejného i súkromného sektora chrániť európskych občanov a podniky pred kybernetickými hrozbami, a to aj podporou vykonávania smernice o kybernetickej bezpečnosti.
Počiatočné činnosti v rámci tohto cieľa zahŕňajú:
1. |
Spoločné investovanie s členskými štátmi do vyspelého kyberneticko-bezpečnostného vybavenia, infraštruktúry a know-how, ktoré sú nevyhnutné na ochranu kritických infraštruktúr a digitálneho jednotného trhu ako celku. Môže to zahŕňať investície do kvantových zariadení a dátových zdrojov kybernetickej bezpečnosti, situačného povedomia v kybernetickom priestore, ale aj do ďalších nástrojov, ktoré sa sprístupnia verejnému a súkromnému sektoru v celej Európe. |
2. |
Rozšírenie existujúcich technologických kapacít a prepojenie kompetenčných centier v členských štátoch a zabezpečenie toho, aby tieto kapacity zodpovedali potrebám verejného sektora a priemyslu, vrátane produktov a služieb, ktoré zvyšujú kybernetickú bezpečnosť a dôveru na digitálnom jednotnom trhu. |
3. |
Zaistenie plošného zavádzania účinných a najmodernejších riešení v oblasti kybernetickej bezpečnosti a dôvery v členských štátoch. To zahŕňa posilnenie ochrany a bezpečnosti výrobkov od ich návrhu až po komerčné využitie . |
4. |
Podpora preklenutia medzery na úrovni kyberneticko-bezpečnostných zručností, napríklad zosúladením programov v tejto oblasti, ich prispôsobením konkrétnym potrebám daného odvetvia a uľahčením prístupu k cieleným špecializovaným kurzom. |
Špecifický cieľ 4. Pokročilé digitálne zručnosti
Program podporuje vzdelávacie možnosti v oblasti pokročilých digitálnych zručností – najmä v oblasti HPC , analytiky veľkých dát , umelej inteligencie, distribuovaných databáz transakcií (napr. blockchain) a kybernetickej bezpečnosti pre súčasnú i budúcu pracovnú silu tým, že ponúka študentom, čerstvým absolventom alebo občanom všetkých vekových kategórii, ktorí si potrebujú posilniť zručnosti, a súčasným pracovníkom možnosť získať a rozvinúť tieto zručnosti bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú.
Počiatočné činnosti zahŕňajú:
1. |
prístup k učeniu na pracovisku v podobe stáží v kompetenčných centrách a firmách a ďalších organizáciách , ktoré zavádzajú pokročilé digitálne technológie; |
2. |
prístup ku kurzom v oblasti pokročilých digitálnych technológií, ktoré ponúknu inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, výskumné ústavy a odvetvové profesionálne certifikačné orgány v spolupráci s orgánmi zapojenými do programu (s očakávaným tematickým zameraním na oblasti ako umelá inteligencia, kybernetická bezpečnosť, distribuované databázy transakcií (napr. blockchain), HPC a kvantové technológie); |
3. |
účasť na krátkodobých špecializovaných kurzoch odbornej prípravy, ktoré boli vopred certifikované, napríklad v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
Intervencie sa zamerajú na pokročil é digitálne zručnosti, ktoré súvisia so špecifickými technológiami.
Európske centrá digitálnych inovácií, ako sú vymedzené v článku 16, pôsobia ako sprostredkovatelia možností odbornej prípravy, pričom spolupracujú s poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy .
Špecifický cieľ 5. Zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity, interoperabilita
I. Počiatočné činnosti súvisiace s digitálnou transformáciou oblastí verejného záujmu zahŕňajú tieto prvky:
Projekty slúžiace na zavádzanie, čo najlepšie využitie digitálnych kapacít alebo na interoperabilitu sa považujú za projekty spoločného záujmu.
1. Modernizácia orgánov verejnej správy:
1.1. |
Podpora členských štátov uplatňovaní zásad tallinnského vyhlásenia o elektronickej verejnej správe vo všetkých politických sférach, pričom sa podľa potreby vytvoria a poprepájajú potrebné registre v plnom súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
1.2. |
Podpora vybudovania, pilotného skúšania a zavádzania, údržby , rozširovania a propagácie koherentného ekosystému cezhraničnej infraštruktúry digitálnych služieb, ako aj podpora celého a neprerušeného reťazca zabezpečených, viacjazyčných a cezhranične i medziodvetvovo interoperabilných riešení a spoločných rámcov vo verejnej správe. Zahrnúť by sa mali aj metodiky posudzovania vplyvu a prínosov. |
1.3. |
Podpora posudzovania, aktualizácie a propagácie existujúcich spoločných špecifikácií a noriem, ako aj vývoj, stanovovanie a propagácia nových spoločných špecifikácií, otvorených špecifikácií a noriem prostredníctvom normalizačných platforiem Únie a v prípade potreby v spolupráci s európskymi alebo medzinárodnými normalizačnými organizáciami. |
1.4. |
Spolupráca na európskom ekosystéme dôveryhodných infraštruktúr s možným využitím služieb a aplikácií distribuovaných databáz transakcií (napr. blockchain) vrátane podpory interoperability a štandardizácie, ako aj zavádzanie cezhraničných aplikácií v EÚ. |
2. Zdravotníctvo (1)
2.1. |
Zaistenie, aby mali občania EÚ kontrolu nad svojimi osobnými údajmi a bezpečný cezhraničný prístup k svojim osobným zdravotným údajom a mohli ich bezpečne zdieľať, používať a spravovať spôsobom, ktorý zaručuje ich súkromie, bez ohľadu na to, kde sa tieto údaje nachádzajú , v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi o ochrane údajov . Dokončenie infraštruktúry digitálnych služieb elektronického zdravotníctva (eHealth) a jej rozšírenie o nové digitálne služby týkajúce sa prevencie chorôb, zdravia a zdravotnej starostlivosti, podpora ich zavádzania na základe širokej podpory činností EÚ a členských štátov, najmä v oblasti siete elektronického zdravotníctva podľa článku 14 smernice 2011/24/EÚ . |
2.2. |
Sprístupnenie lepších údajov pre výskum, prevenciu chorôb a personalizované zdravotníctvo a starostlivosť. Zaistenie toho, aby európski zdravotní výskumníci a odborníci z klinickej praxe mali prístup k potrebnému objemu zdrojov (spoločné dátové priestory vrátane úložísk dát a výpočtovej techniky, odborné poznatky a analytické kapacity) na dosiahnutie zásadného pokroku v oblasti bežných i zriedkavých chorôb. Cieľom je zabezpečiť demografickú kohortu v počte aspoň 10 miliónov občanov. ▌ |
2.3. |
Sprístupnenie digitálnych nástrojov na posilnenie postavenia občanov a orientovanie starostlivosti na nich, a to podporou výmeny inovačných a osvedčených postupov vo sfére digitálneho zdravotníctva, budovania kapacít a technickej pomoci – najmä z hľadiska kybernetickej bezpečnosti, umelej inteligencie a HPC. |
3. |
Súdnictvo: Umožnenie bezproblémovej a zabezpečenej cezhraničnej elektronickej komunikácie v rámci súdnictva i medzi súdnictvom a inými príslušnými orgánmi v oblasti občianskeho a trestného práva. Zlepšenie prístupu k spravodlivosti a justičným informáciám a postupom pre občanov, podniky, právnikov a sudcov so sémanticky interoperabilným prepojením na ▌databázy a registre, ako aj podpora mimosúdneho urovnávania sporov online. Podpora vývoja a zavádzania inovačných technológií pre súdy a právnikov na základe , okrem iného, riešení využívajúcich umelú inteligenciu, ktoré môžu pravdepodobne zefektívniť a urýchliť konania (napríklad tzv. legal tech aplikácie). |
4. |
Doprava , mobilita , energetika a životné prostredie: Zavedenie decentralizovaných riešení a infraštruktúr, ktoré si vyžadujú rozsiahle digitálne aplikácie, ako sú prepojená a automatizovaná jazda, bezpilotné vzdušné prostriedky, koncepty inteligentnej mobility, inteligentné mestá či inteligentné vidiecke oblasti alebo najvzdialenejšie regióny , v záujme podpory politík v oblasti dopravy, energetiky a životného prostredia v koordinácii s akciami na digitalizáciu odvetví dopravy a energetiky v rámci Nástroja na prepájanie Európy . |
5. |
Vzdelávanie, kultúra a médiá : Zaistenie, aby mali európski tvorcovia, kreatívny priemysel a odvetvie kultúry prístup k najmodernejším digitálnym technológiám ako umelá inteligencia a vyspelá výpočtová technika. Využitie európskeho kultúrneho dedičstva vrátane európskej digitálnej knižnice s cieľom podporovať vzdelávanie a výskum a propagovať kultúrnu rozmanitosť, sociálnu súdržnosť a európsku spoločnosť . Podpora zavádzania digitálnych technológií vo vzdelávaní , ako aj u súkromných a verejne financovaných kultúrnych inštitúcií . |
▌ |
6. |
Ďalšie činnosti na podporu digitálneho jednotného trhu , napríklad posilnenie digitálnej a mediálnej gramotnosti a zvýšenie informovanosti ▌detí, rodičov a učiteľov o rizikách, ktorým môžu byť deti v online svete vystavené, a o tom, ako sa chrániť , ako aj na boj proti kybernetickému šikanovaniu a šíreniu detskej pornografie online podporou celoeurópskej siete centier pre bezpečnejší internet ; presadzovanie opatrení zameraných na odhaľovanie a boj proti šíreniu zámerných dezinformácií , a tým zvyšovanie celkovej odolnosti Úni e; podpora úniového observatória ekonomického prostredia digitálnych platforiem, ako aj štúdií a osvetovej činnosti. |
Činnosti uvedené v bodoch 1 až 6 môžu byť čiastočne podporované z tých kapacít európskych centier digitálnych inovácií, ktoré sa vybudujú na pomoc pri digitálnej transformácii priemyslu (pozri bod II).
II. Počiatočné činnosti súvisiace s digitalizáciou priemyslu:
1. |
Prínos k rozširovaniu ▌siete
európskych
centier digitálnych inovácií, aby sa zabezpečil prístup k digitálnym kapacitám pre všetky podniky vo všetkých regiónoch EÚ, a najmä pre MSP. Ide predovšetkým o:
|
2. |
Činnosti sa budú koordinovať a dopĺňať s inovačnými akciami v oblasti digitálnych technológií podporenými najmä v rámci programu Horizont Európa, ako aj s investíciami do európskych centier digitálnych inovácií, ktoré získajú podporu z európskych regionálnych a rozvojových fondov. Z programu Digitálna Európa možno poskytnúť aj granty na trhové uplatnenie v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Podpora prístupu k financovaniu ďalších krokov digitálnej transformácie sa zabezpečí finančnými nástrojmi s využitím fondu InvestEU. |
(1) COM(2018)0233 o uľahčovaní digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu, posilňovaní postavenia občanov a budovaní zdravšej spoločnosti.
PRÍLOHA 2
Ukazovatele výkonnosti
Špecifický cieľ 1 – vysokovýkonná výpočtová technika
1.1 |
Počet spoločne obstaraných infraštruktúr HPC |
1.2 |
Využívanie exaflopových a výkonnejších než exaflopových počítačov celkovo a v jednotlivých skupinách zainteresovaných strán (univerzity, MSP atď.) |
Špecifický cieľ 2 – umelá inteligencia
2.1 |
Celkový objem spoločných investícií do experimentačných a skúšobných zariadení |
2.2 |
Využívanie spoločných európskych knižníc alebo rozhraní knižníc algoritmov, využívanie spoločných európskych dátových priestorov a využívanie experimentačných a skúšobných zariadení súvisiace s činnosťami podľa tohto nariadenia |
2.2a |
Počet prípadov, pre ktoré sa organizácie rozhodnú v dôsledku programu integrovať umelú inteligenciu do svojich produktov, procesov alebo služieb. |
Špecifický cieľ 3 – kybernetická bezpečnosť a dôvera
3.1 |
Počet spoločne obstaraných kyberneticko-bezpečnostných infraštruktúr a/alebo nástrojov |
3.2 |
Počet používateľov a používateľských komunít s prístupom k európskym kapacitám kybernetickej bezpečnosti |
Špecifický cieľ 4 – pokročilé digitálne zručnosti
4.1 |
Počet osôb, ktoré absolvovali odbornú prípravu podporovanú programom v záujme získania pokročilých digitálnych zručností |
4.2 |
Počet podnikov , najmä SMP, s ťažkosťami pri nábore odborníkov na IKT |
4.2b |
Počet osôb, ktoré po ukončení odbornej prípravy podporovanej programom uviedli, že sa zlepšila ich situácia z hľadiska zamestnania |
Špecifický cieľ 5 – zavádzanie a najlepšie využitie digitálnej kapacity a interoperabilita
5.1 |
Miera využitia digitálnych verejných služieb |
5.2 |
Podniky s vysokou mierou využívania digitálnych technológií (digital intensity score) |
5.3 |
Rozsah súladu národného rámca interoperability s európskym rámcom interoperability |
5.4 |
Počet podnikov a subjektov verejného sektora, ktoré využili služby európskych centier digitálnych inovácií |
PRÍLOHA 3
Synergie s inými programami Únie
1 . |
Synergiami s Európskym horizontom sa zabezpečí nasledovné:
|
2 . |
Synergiami s programami Únie v rámci zdieľaného riadenia vrátane Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+), Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) sa zabezpečí nasledovné:
|
3 . |
Synergiami s Nástrojom na prepájanie Európy (NPE) sa zabezpečí toto:
|
4 . |
Synergiami s fondom InvestEU sa zabezpečí nasledovné:
|
5. |
Synergiami s programom Erasmus
+
sa zabezpečí nasledovné:
|
5a. |
Synergiami s programom Kreatívna Európa sa zabezpečuje, aby:
|
6. |
Zabezpečuje sa súlad s inými programami a iniciatívami EÚ v oblasti spôsobilostí/zručností. |