ISSN 1977-0782 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Legislaţie |
Anul 66 |
|
|
|
(1) Text cu relevanță pentru SEE. |
RO |
Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată. Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
II Acte fără caracter legislativ
REGULAMENTE
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/1 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/689 AL COMISIEI
din 20 martie 2023
de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește extinderea perioadelor de aprobare a substanțelor active Bacillus subtilis (Cohn 1872) tulpina QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai tulpinile ABTS-1857 și GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotipul H-14) tulpina AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki tulpinile ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 și EG 2348, Beauveria bassiana tulpinile ATCC 74040 și GHA, clodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diclorprop-P, fenpiroximat, fosetil, malation, mepanipirim, metconazol, metrafenon, pirimicarb, piridaben, pirimetanil, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (anterior T. harzianum) tulpinile ICC012, T25 și TV1, Trichoderma atroviride (anterior T. harzianum) tulpina T11, Trichoderma gamsii (anterior T. viride) tulpina ICC080, Trichoderma harzianum tulpinile T-22 și ITEM 908, triclopir, trinexapac, triticonazol și ziram
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 17 primul alineat,
întrucât:
(1) |
Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) sunt considerate aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt incluse în partea A din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (3). |
(2) |
Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/378 al Comisiei (4) extinde până la 30 aprilie 2023 perioadele de aprobare a substanțelor active Bacillus subtilis (Cohn 1872) tulpina QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai tulpinile ABTS-1857 și GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotipul H-14) tulpina AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki tulpinile ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 și EG 2348, Beauveria bassiana tulpinile ATCC 74040 și GHA, clodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diclorprop-P, fenpiroximat, fosetil, malation, mepanipirim, metconazol, metrafenon, pirimicarb, pirimetanil, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (anterior T. harzianum) tulpinile ICC012, T25 și TV1, Trichoderma atroviride (anterior T. harzianum) tulpina T11, Trichoderma gamsii (anterior T. viride) tulpina ICC080, Trichoderma harzianum tulpinile T-22 și ITEM 908, triclopir, trinexapac, triticonazol și ziram. |
(3) |
Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1260 al Comisiei (5) prelungește perioada de aprobare a substanței active piridaben până la 30 aprilie 2023. |
(4) |
Cererile și dosarele suplimentare pentru reînnoirea aprobării substanțelor active respective au fost depuse în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (6), care continuă să se aplice acestor substanțe active în temeiul articolului 17 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1740 al Comisiei (7), și au fost declarate admisibile de statul membru raportor respectiv. |
(5) |
În ceea ce privește substanțele active Beauveria bassiana tulpinile ATCC 74040 și GHA, malationul și piridabenul, încă nu este finalizată evaluarea riscurilor în temeiul articolului 11 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, realizată de statele membre raportoare respective. |
(6) |
În ceea ce privește substanțele active Trichoderma asperellum (anterior T. harzianum) tulpinile ICC012, T25 și TV1, Trichoderma atroviride (anteriorT. harzianum) tulpina T11, Trichoderma gamsii (anterior T. viride) tulpina ICC080, Trichoderma harzianum tulpinile T-22 și ITEM 908, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) a solicitat informații suplimentare în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Informațiile au fost prezentate până la termenul stabilit, și anume 14 iulie 2022, fiind nevoie de timp suplimentar pentru evaluarea sa și pentru ca evaluatorii riscurilor să ajungă la concluzia aferentă, precum și pentru emiterea deciziei privind gestionarea riscurilor în conformitate cu articolele 13 și 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. |
(7) |
În ceea ce privește substanța activă rimsulfuron, în scopul evaluării criteriilor de aprobare stabilite la punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei (8), și în conformitate cu articolul 14 alineatul (1a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, EFSA trebuie să stabilească, în consultare cu statele membre, dacă sunt necesare informații suplimentare. În ceea ce privește substanțele active clodinafop și fenpiroximat, termenul pentru transmiterea informațiilor suplimentare în scopul evaluării criteriilor de aprobare stabilite la punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605, și în conformitate cu articolul 13 alineatul (3a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, a fost stabilit pentru 17 noiembrie 2023, respectiv 4 mai 2024. În ceea ce privește substanțele active ciprodinil, diclorprop-P, fosetil, mepanipirim, metconazol, metrafenon, pirimicarb, pirimetanil, spinosad, triclopir, trinexapac, triticonazol și ziram, în scopul evaluării criteriilor de aprobare stabilite la punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605, autoritatea a solicitat informații suplimentare în temeiul articolului 13 alineatul (3a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, aceste informații fiind transmise de solicitanți în termenul stabilit. Este însă nevoie de un timp suplimentar pentru evaluarea sa și pentru ca evaluatorii riscurilor să ajungă la concluzia aferentă, precum și pentru emiterea deciziei privind gestionarea riscurilor în conformitate cu articolele 13 și 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. |
(8) |
În ceea ce privește substanțele active Bacillus subtilis (Cohn 1872) tulpina QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai tulpinile ABTS-1857 și GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotipul H-14) tulpina AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki tulpinile ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 și EG 2348 și Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), autoritatea și-a prezentat concluzia în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012, iar Comisia a prezentat Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale respectivele rapoarte de reînnoire, precum și proiectele de regulamente de reînnoire a aprobării acestor substanțe active, în temeiul articolului 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale nu și-a putut însă prezenta încă avizul cu privire la niciunul dintre proiectele de regulamente de reînnoire a aprobărilor substanțelor active sus-menționate. |
(9) |
Este, așadar, probabil să nu se poată lua nicio decizie cu privire la reînnoirea aprobării acestor substanțe active înainte de expirarea aprobărilor respective la 30 aprilie 2023, iar motivele întârzierii înregistrate în procedurile de reînnoire nu pot fi atribuite solicitanților respectivi. |
(10) |
Dat fiind că motivele întârzierii înregistrate în procedurile de reînnoire sunt independente de controlul solicitanților respectivi, perioadele de aprobare a substanțelor active trebuie extinse pentru a se permite finalizarea evaluărilor necesare și a procedurilor regulamentare de luare a deciziilor privind cererile respective de reînnoire a aprobării. Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 trebuie modificat în consecință. |
(11) |
În cazul în care Comisia urmează să adopte un regulament care să prevadă că aprobarea unei substanțe active menționate în anexa la prezentul regulament nu se reînnoiește deoarece nu sunt îndeplinite criteriile de aprobare, Comisia trebuie să fixeze ca dată de expirare fie data prevăzută înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, fie data intrării în vigoare a regulamentului care prevede că aprobarea substanței active nu se reînnoiește, în funcție de data care survine mai târziu dintre acestea două. În ceea ce privește cazurile în care Comisia urmează să adopte un regulament care să prevadă reînnoirea aprobării unei substanțe active menționate în anexa la prezentul regulament, Comisia va urmări să stabilească, în funcție de circumstanțe, cea mai timpurie dată posibilă de aplicare. |
(12) |
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2023.
Pentru Comisie
Președinta
Ursula VON DER LEYEN
(1) JO L 309, 24.11.2009, p. 1.
(2) Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).
(4) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/378 al Comisiei din 4 martie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active abamectină, Bacillus subtilis (Cohn 1872) tulpina QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai tulpinile ABTS-1857 și GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotipul H-14) tulpina AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki tulpinile ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 și EG 2348, Beauveria bassiana tulpinile ATCC 74040 și GHA, clodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diclorprop-P, fenpiroximat, fosetil, malation, mepanipirim, metconazol, metrafenon, pirimicarb, Pseudomonas chlororaphis tulpina MA342, pirimetanil, Pythium oligandrum M1, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (anterior T. harzianum) tulpinile ICC012, T25 și TV1, Trichoderma atroviride (anterior T. harzianum) tulpina T11, Trichoderma gamsii (anterior T. viride) tulpina ICC080, Trichoderma harzianum tulpinile T-22 și ITEM 908, triclopir, trinexapac, triticonazol și ziram (JO L 72, 7.3.2022, p. 2).
(5) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1260 al Comisiei din 20 septembrie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active piridaben, chinmerac și fosfură de zinc (JO L 238, 21.9.2018, p. 30).
(6) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).
(7) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1740 al Comisiei din 20 noiembrie 2020 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (JO L 392, 23.11.2020, p. 20).
(8) Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei din 19 aprilie 2018 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (JO L 101, 20.4.2018, p. 33).
ANEXĂ
Partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică după cum urmează:
1. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 74, „Ziram”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
2. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 90, „Mepanipirim”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
3. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 123, „Clodinafop”, data se înlocuiește cu „15 decembrie 2025”; |
4. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 124, „Pirimicarb”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
5. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 125, „Rimsulfuron”, data se înlocuiește cu „15 august 2025”; |
6. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 127, „Triticonazol”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
7. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 130, „Ciprodinil”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
8. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 131, „Fosetil”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
9. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 132, „Trinexapac”, data se înlocuiește cu „15 decembrie 2024”; |
10. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 133, „Diclorprop-P”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
11. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 134, „Metconazol”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
12. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 135, „Pirimetanil”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
13. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 136, „Triclopir”, data se înlocuiește cu „15 decembrie 2024”; |
14. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 137, „Metrafenon”, data se înlocuiește cu „15 decembrie 2024”; |
15. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 138, „Bacillus subtilis (Cohn 1872)” tulpina QST 713, data se înlocuiește cu „15 august 2024”; |
16. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 139, „Spinosad”, data se înlocuiește cu „15 martie 2025”; |
17. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 193, „Bacillus thuringiensis” subsp. Aizawai tulpina ABTS-1857 și tulpina GC-91, data se înlocuiește cu „15 august 2024”; |
18. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 194, „Bacillus thuringiensis” subsp. israeliensis (serotipul H-14) tulpina AM65-52, data se înlocuiește cu „15 august 2024”; |
19. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 195, „Bacillus thuringiensis” subsp. kurstaki tulpina ABTS 351, tulpina PB 54, tulpina SA 11, tulpina SA 12, tulpina EG 2348, data se înlocuiește cu „15 august 2024”; |
20. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 197, „Beauveria bassiana” tulpina ATCC 74040, tulpina GHA, data se înlocuiește cu „30 septembrie 2025”; |
21. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 198, „Cydia pomonella Granulovirus (CpGV)”, data se înlocuiește cu „15 august 2024”; |
22. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 204, „Trichoderma atroviride, (anterior T. harzianum)” tulpina T11, data se înlocuiește cu „15 aprilie 2025”; |
23. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 206, „Trichoderma harzianum” tulpina T-22, tulpina ITEM 908, data se înlocuiește cu „15 aprilie 2025”; |
24. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 207, „Trichoderma asperellum (anterior T. harzianum)” tulpina ICC012, tulpina T25, tulpina TV1, data se înlocuiește cu „15 aprilie 2025”; |
25. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 208, „Trichoderma gamsii (anterior T. viride)” tulpina ICC080, data se înlocuiește cu „15 aprilie 2025”; |
26. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 213, „Fenpiroximat”, data se înlocuiește cu „15 iunie 2026”; |
27. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 300, „Malation”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2026”; |
28. |
în a șasea coloană, „Expirarea aprobării”, la rândul 313, „Piridaben”, data se înlocuiește cu „31 iulie 2026”. |
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/7 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/690 AL COMISIEI
din 22 martie 2023
de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate „Kangra tea” (IGP)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Kangra tea”, depusă de India, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
(2) |
Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Kangra tea” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se înregistrează denumirea „Kangra tea” (IGP).
Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.8. Alte produse enumerate în anexa I la tratat (condimente etc.), din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 martie 2023.
Pentru Comisie,
Pentru Președintă,
Janusz WOJCIECHOWSKI
Membru al Comisiei
(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
(2) JO C 474, 14.12.2022, p. 55.
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/8 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/691 AL COMISIEI
din 22 martie 2023
de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Komiški rogač” (IGP)]
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Komiški rogač”, depusă de Republica Croația, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
(2) |
Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Komiški rogač” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se înregistrează denumirea „Komiški rogač” (IGP).
Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate, din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 martie 2023.
Pentru Comisie,
Pentru Președintă,
Janusz WOJCIECHOWSKI
Membru al Comisiei
(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
(2) JO C 444, 23.11.2022, p. 20.
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).
DECIZII
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/9 |
DECIZIA (PESC) 2023/692 A CONSILIULUI
din 28 martie 2023
de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
întrucât:
(1) |
La 12 august 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/452/PESC (1), prin care s-a prelungit misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia) instituită prin Acțiunea comună 2008/736/PESC a Consiliului (2). |
(2) |
La 17 octombrie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/1970 (3) privind desfășurarea în Armenia, până la 19 decembrie 2022, a observatorilor UE din cadrul EUMM Georgia. |
(3) |
La 25 noiembrie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/2318 (4), prin care EUMM Georgia s-a prelungit până la 14 decembrie 2024. |
(4) |
La 19 decembrie 2022, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2022/2507 (5), prin care s-a stabilit desfășurarea unei echipe din cadrul EUMM Georgia în Armenia pentru a spori gradul de conștientizare la nivelul Uniunii a situației în materie de securitate, în vederea unei contribuții la planificarea și pregătirea unei posibile misiuni civile în cadrul politicii externe și de securitate comune în Armenia. |
(5) |
La 23 ianuarie 2023, prin Decizia (PESC) 2023/162 (6), Consiliul a stabilit misiunea Uniunii Europene în Armenia (EUMA), care a fost lansată la 20 februarie 2023 prin Decizia (PESC) 2023/386 (7). |
(6) |
Deoarece nu mai este necesară desfășurarea de către EUMM Georgia a unei echipe în Armenia, Decizia 2010/452/PESC ar trebui să fie modificată în consecință, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Articolul 3a din Decizia 2010/452/PESC se elimină.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 20 februarie 2023.
Adoptată la Bruxelles, 28 martie 2023.
Pentru Consiliu
Președintele
E. BUSCH
(1) Decizia 2010/452/PESC a Consiliului din 12 august 2010 privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 213, 13.8.2010, p. 43).
(2) Acțiunea comună 2008/736/PESC a Consiliului din 15 septembrie 2008 privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 248, 17.9.2008, p. 26).
(3) Decizia (PESC) 2022/1970 a Consiliului din 17 octombrie 2022 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 270, 18.10.2022, p. 93).
(4) Decizia (PESC) 2022/2318 a Consiliului din 25 noiembrie 2022 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 307, 28.11.2022, p. 133).
(5) Decizia (PESC) 2022/2507 a Consiliului din 19 decembrie 2022 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 325, 20.12.2022, p. 110).
(6) Decizia (PESC) 2023/162 a Consiliului din 23 ianuarie 2023 privind o misiune a Uniunii Europene în Armenia (EUMA) (JO L 22, 24.1.2023, p. 29).
(7) Decizia (PESC) 2023/386 a Consiliului din 20 februarie 2023 privind lansarea misiunii Uniunii Europene în Armenia (EUMA) și de modificare a Deciziei (PESC) 2023/162 (JO L 53, 21.2.2023, p. 17).
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/11 |
DECIZIA (UE) 2023/693 A COMISIEI
din 27 martie 2023
de modificare a Deciziilor (UE) 2017/1214, (UE) 2017/1215, (UE) 2017/1216, (UE) 2017/1217, (UE) 2017/1218, (UE) 2017/1219 și (UE) 2018/680 în ceea ce privește perioada de valabilitate a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente
[notificată cu numărul C(2023) 1886]
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (1), în special articolul 8 alineatul (2),
după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene,
întrucât:
(1) |
Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede că eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe parcursul întregului lor ciclu de viață. Pentru fiecare grup de produse trebuie stabilite criterii specifice de acordare a etichetei ecologice a UE. |
(2) |
Prin Decizia (UE) 2017/1214 a Comisiei (2), au fost stabilite criterii de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse „detergenți pentru spălarea manuală a vaselor”. Perioada de valabilitate a acestor criterii și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente urmează să expire la 26 iunie 2023. |
(3) |
Prin Decizia (UE) 2017/1215 a Comisiei (3), au fost stabilite criterii de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse „detergenți de uz industrial și instituțional pentru mașinile de spălat vase”. Perioada de valabilitate a acestor criterii și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente urmează să expire la 26 iunie 2023. |
(4) |
Prin Decizia (UE) 2017/1216 a Comisiei (4), au fost stabilite criterii de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse „detergenți pentru mașini de spălat vase”. Perioada de valabilitate a acestor criterii și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente urmează să expire la 26 iunie 2023. |
(5) |
Prin Decizia (UE) 2017/1217 a Comisiei (5), au fost stabilite criterii de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse „produse de curățare pentru suprafețe dure”. Perioada de valabilitate a acestor criterii și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente urmează să expire la 26 iunie 2023. |
(6) |
Prin Decizia (UE) 2017/1218 a Comisiei (6), au fost stabilite criterii de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse „detergenți de rufe”. Perioada de valabilitate a acestor criterii și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente urmează să expire la 26 iunie 2023. |
(7) |
Prin Decizia (UE) 2017/1219 a Comisiei (7), au fost stabilite criterii de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse „detergenți de rufe de uz industrial și instituțional”. Perioada de valabilitate a acestor criterii și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente urmează să expire la 26 iunie 2023. |
(8) |
Prin Decizia (UE) 2018/680 a Comisiei (8), au fost stabilite criterii de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse „servicii de curățenie interioară”. Perioada de valabilitate a acestor criterii și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente urmează să expire la 3 mai 2023. |
(9) |
În conformitate cu concluziile verificării adecvării etichetei ecologice a UE din 30 iunie 2017 (9), Comisia, pe baza consilierii și asistenței acordate de Comitetul pentru etichetare ecologică al UE, a evaluat și a confirmat relevanța criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru grupurile de produse menționate mai sus, punând astfel în aplicare soluții de îmbunătățire a sinergiilor între grupurile de produse și de creștere a gradului de utilizare a etichetei ecologice a UE. Acest demers ar include gruparea, după caz, a categoriilor de produse strâns legate între ele și asigurarea faptului că, în cursul procesului de revizuire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE, Comisia acordă atenția cuvenită coerenței dintre politicile, legislația și dovezile științifice relevante ale Uniunii. |
(10) |
Evaluarea menționată mai sus a arătat că, pentru categoriile de produse ale detergenților, este necesară o revizuire, în scopul de a asigura coerența cu alte politici ale Uniunii. Revizuirea respectivă va ține seama de rezultatul revizuirii în curs a Regulamentului (CE) nr. 648/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (10). În ceea ce privește serviciile de curățenie interioară, s-a considerat că criteriile sunt în continuare de actualitate și că vor rămâne, probabil, de actualitate în următorii ani. Prin urmare, o revizuire a criteriilor conexe ar putea fi inițiată într-o etapă ulterioară, ceea ce va permite, totodată, trimiteri la criteriile revizuite privind detergenții. |
(11) |
Prin urmare, pentru a permite Comisiei să efectueze revizuirea criteriilor conexe în sinergie cu viitoarele inițiative legislative și, dacă este posibil, să grupeze aceste criterii, este oportun să se prelungească valabilitatea criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE prevăzute în Deciziile (UE) 2017/1214, (UE) 2017/1215, (UE) 2017/1216, (UE) 2017/1217, (UE) 2017/1218, (UE) 2017/1219 și (UE) 2018/680. |
(12) |
Pentru a acorda suficient timp pentru finalizarea proceselor de revizuire și pentru a asigura continuitatea pieței pentru titularii de licențe pe durata trecerii de la versiunea actuală la versiunea revizuită a criteriilor, perioada de valabilitate a criteriilor actuale și a cerințelor de evaluare și verificare aferente ar trebui prelungită până la 31 decembrie 2026 pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor, detergenții de uz industrial și instituțional pentru mașinile de spălat vase, detergenții pentru mașini de spălat vase, produsele de curățare pentru suprafețe dure, detergenții de rufe și detergenții de rufe de uz industrial și instituțional. Pentru serviciile de curățenie interioară, perioada de valabilitate a criteriilor actuale și a cerințelor de evaluare și verificare aferente ar trebui prelungită până la 31 decembrie 2027. |
(13) |
Prin urmare, Deciziile (UE) 2017/1214, (UE) 2017/1215, (UE) 2017/1216, (UE) 2017/1217, (UE) 2017/1218, (UE) 2017/1219 și (UE) 2018/680 ar trebui modificate în mod corespunzător. |
(14) |
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Modificare a Deciziei (UE) 2017/1214
Articolul 4 din Decizia (UE) 2017/1214 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Criteriile ecologice pentru categoria de produse «detergenți de spălare manuală a vaselor» și cerințele de evaluare și verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2026.”
Articolul 2
Modificare a Deciziei (UE) 2017/1215
Articolul 4 din Decizia (UE) 2017/1215 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Criteriile ecologice pentru categoria de produse «detergenți de rufe de uz industrial și instituțional» și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2026.”
Articolul 3
Modificare a Deciziei (UE) 2017/1216
Articolul 4 din Decizia (UE) 2017/1216 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru grupul de produse «detergenți pentru mașini de spălat vase» și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2026.”
Articolul 4
Modificare a Deciziei (UE) 2017/1217
Articolul 4 din Decizia (UE) 2017/1217 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru categoria de produse «produse de curățare pentru suprafețe dure» și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2026.”
Articolul 5
Modificare a Deciziei (UE) 2017/1218
Articolul 4 din Decizia (UE) 2017/1218 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Criteriile ecologice pentru categoria de produse „detergenți de rufe” și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2026.”
Articolul 6
Modificare a Deciziei (UE) 2017/1219
Articolul 4 din Decizia (UE) 2017/1219 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Criteriile ecologice pentru categoria de produse «detergenți de rufe de uz industrial și instituțional» și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2026.”
Articolul 7
Modificare a Deciziei (UE) 2018/680
Articolul 4 din Decizia (UE) 2018/680 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru grupul de produse «servicii de curățenie interioară» și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2027.”
Articolul 8
Destinatari
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 27 martie 2023.
Pentru Comisie
Virginijus SINKEVIČIUS
Membru al Comisiei
(2) Decizia (UE) 2017/1214 a Comisiei din 23 iunie 2017 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor (JO L 180, 12.7.2017, p. 1).
(3) Decizia (UE) 2017/1215 a Comisiei din 23 iunie 2017 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții de uz industrial și instituțional pentru mașinile de spălat vase (JO L 180, 12.7.2017, p. 16).
(4) Decizia (UE) 2017/1216 a Comisiei din 23 iunie 2017 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE privind detergenții pentru mașini de spălat vase (JO L 180, 12.7.2017, p. 31).
(5) Decizia (UE) 2017/1217 a Comisiei din 23 iunie 2017 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de curățare pentru suprafețe dure (JO L 180, 12.7.2017, p. 45).
(6) Decizia (UE) 2017/1218 a Comisiei din 23 iunie 2017 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții de rufe (JO L 180, 12.7.2017, p. 63).
(7) Decizia (UE) 2017/1219 a Comisiei din 23 iunie 2017 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții de rufe de uz industrial și instituțional (JO L 180, 12.7.2017, p. 79).
(8) Decizia (UE) 2018/680 a Comisiei din 2 mai 2018 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru servicii de curățenie interioară (JO L 114, 4.5.2018, p. 22).
(9) Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind revizuirea aplicării Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 cu privire la participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și la Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta ecologică a UE [COM(2017) 355 final].
(10) Regulamentul (CE) nr. 648/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 privind detergenții (JO L 104, 8.4.2004, p. 1).
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/15 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/694 A COMISIEI
din 22 martie 2023
privind cererea de înregistrare, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului, a inițiativei cetățenești europene intitulate „End The Horse Slaughter Age” („Să punem capăt erei sacrificării cailor!”)
[notificată cu numărul C(2023) 1839]
(Numai textul în limba engleză este autentic)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind inițiativa cetățenească europeană (1), în special articolul 6 alineatele (2) și (3),
întrucât:
(1) |
La 31 ianuarie 2023, Comisiei i-a fost prezentată cererea de înregistrare a unei inițiative cetățenești europene intitulate „End The Horse Slaughter Age”. |
(2) |
Obiectivele inițiativei sunt exprimate de organizatori după cum urmează: „Inițiativa cetățenească europeană intitulată «End The Horse Slaughter Age» solicită adoptarea unei legi prin care să se interzică sacrificarea cailor, inclusiv creșterea și exportul acestora pentru producția de blană, piele, carne sau pentru fabricarea de medicamente ori de alte substanțe. În cadrul inițiativei se solicită, de asemenea, adoptarea unei legi prin care să se interzică transportul cailor pe distanțe lungi în Europa pentru sacrificare și a unui regulament prin care să se interzică supunerea cailor la muncă excesivă sau la antrenamente intense.” |
(3) |
O anexă la inițiativă oferă detalii suplimentare cu privire la obiectul, obiectivele și contextul acesteia. Organizatorii susțin că sacrificarea cailor pentru consumul uman este o practică crudă, determinată de cererea de carne de cal, care este periculoasă pentru consumul uman. Prin interzicerea sacrificării cailor, aceștia ar dori să alinieze legislația privind caii la cea privind câinii și pisicile. |
(4) |
De asemenea, ca parte a cererii de înregistrare, grupul de organizatori a prezentat un document suplimentar care include mai multe detalii privind obiectivele propunerii de inițiativă cetățenească și un proiect de act juridic care exprimă principalele obiective ale inițiativei. |
(5) |
Comisia consideră că niciuna dintre părțile inițiativei nu depășește în mod vădit competența Comisiei de a prezenta o propunere de act juridic al Uniunii în vederea punerii în aplicare a tratatelor. Articolul 43 alineatul (2) din tratat conferă Comisiei, printre altele, competența de a propune acte legislative care stabilesc standarde minime pentru protecția animalelor de fermă. Articolele 114 și 207 din tratat conferă Comisiei competența de a propune acte legislative care interzic introducerea pe piață și exportul cailor pentru producția de blană, piele, carne sau pentru fabricarea de medicamente ori de alte substanțe. |
(6) |
Această concluzie nu aduce atingere evaluării efectuate pentru a se stabili dacă în acest caz ar fi îndeplinite condițiile concrete de fond necesare pentru o acțiune din partea Comisiei, inclusiv respectarea principiilor proporționalității, subsidiarității și compatibilității cu drepturile fundamentale. |
(7) |
Grupul de organizatori a furnizat toate documentele necesare pentru a dovedi că îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2019/788 și a desemnat persoanele de contact în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) primul paragraf din regulamentul respectiv. |
(8) |
Inițiativa propusă nu este vădit abuzivă, neserioasă sau vexatorie și nici nu contravine vădit valorilor Uniunii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană sau drepturilor consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
(9) |
Prin urmare, inițiativa cetățenească europeană intitulată „End The Horse Slaughter Age” ar trebui înregistrată. |
(10) |
Concluzia conform căreia sunt îndeplinite condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/788 nu atrage după sine confirmarea în vreun fel de către Comisie a faptului că, prin conținutul său, inițiativa prezintă cu exactitate situația de fapt, acest lucru fiind responsabilitatea exclusivă a grupului de organizatori ai inițiativei. Conținutul inițiativei exprimă doar punctele de vedere ale grupului de organizatori și nu se poate considera, în niciun caz, că reflectă punctele de vedere ale Comisiei, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Se înregistrează inițiativa cetățenească europeană intitulată „End The Horse Slaughter Age”.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează grupului de organizatori ai inițiativei cetățenești intitulate „End The Horse Slaughter Age”, reprezentat de doamna Paola SGARBAZZINI și de doamna Nora PAGLIONICO, care acționează în calitate de persoane de contact.
Adoptată la Bruxelles, 22 martie 2023.
Pentru Comisie
Věra JOUROVÁ
Vicepreședintă
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/17 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/695 A COMISIEI
din 27 martie 2023
de stabilire a formatului raportului privind starea și tendințele speciilor de păsări sălbatice prevăzut la articolul 12 din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva Păsări)
[notificată cu numărul C(2023) 1889]
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (1), în special articolul 12 alineatul (1) al doilea paragraf,
întrucât:
(1) |
Articolul 12 alineatul (1) din Directiva 2009/147/CE prevede că statele membre trebuie să transmită Comisiei, la intervale de 6 ani, un raport privind punerea în aplicare a măsurilor luate în temeiul directivei menționate și principalele efecte ale acestor măsuri. |
(2) |
Acest raport trebuie să includă în special informații privind starea și tendințele speciilor de păsări sălbatice protejate prin Directiva 2009/147/CE, amenințările și presiunile la care sunt expuse acestea, măsurile de conservare luate pentru ele și contribuția rețelei de arii de protecție specială la obiectivele stabilite la articolul 2 din directiva menționată. |
(3) |
Formatul acestui raport trebuie să fie aliniat la formatul raportului menționat la articolul 17 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE a Consiliului (2). |
(4) |
Pentru a se facilita utilizarea consecventă a formatului de raportare în întreaga Uniune, inclusiv a listelor de coduri, a orientărilor tehnice și a formatelor fișierelor de date pentru transmiterea informațiilor, o documentație justificativă se află la dispoziția statelor membre pe un portal de referință online pentru articolul 12 gestionat de Agenția Europeană de Mediu. |
(5) |
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru adaptarea la progresul tehnic și științific, instituit în temeiul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 2009/147/CE, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Formatul de raportare prevăzut la articolul 12 alineatul (1) din Directiva 2009/147/CE este stabilit în anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 27 martie 2023.
Pentru Comisie
Virginijus SINKEVIČIUS
Membru al Comisiei
(2) Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).
ANEXĂ
Formatul de raportare prevăzut la articolul 12 din Directiva 2009/147/CE (Directiva Păsări)
Formatul de raportare prevăzut la articolul 12 are două părți principale:
— |
partea A – Formatul de raportare general, care oferă o imagine de ansamblu a informațiilor privind punerea în aplicare și măsurile generale adoptate în temeiul Directivei 2009/147/CE; |
— |
partea B – Formatul de raportare a stării și a tendințelor speciilor de păsări, inclusiv informații privind presiunile, măsurile de conservare și suprafața acoperită de ariile de protecție specială. |
Formatul raportului se completează în conformitate cu instrucțiunile din notele explicative. Orientări suplimentare pot fi găsite pe „portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12” online.
Principalele secțiuni ale formatului de raportare prevăzut la articolul 12
Partea A – Formatul general al raportului |
Această secțiune trebuie completată o dată, cu referire la statul membru în ansamblu |
|
|
||
|
||
|
||
|
||
Partea B – Formatul raportului privind starea și tendințele speciilor de păsări |
Această secțiune trebuie completată pentru toate speciile de păsări relevante dintr-un stat membru, în conformitate cu orientările oferite în notele explicative și în listele de verificare relevante de pe „portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12” online. |
|
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
Partea A – Formatul general al raportului
Statul membru |
Utilizați codul în conformitate cu lista de pe portalul de referință |
|||||||
|
||||||||
Text liber
În cazul în care un stat membru dorește să adauge documente suplimentare la cele solicitate în acest format, menționați respectivele documente ca anexe, împreună cu denumirile fișierelor aferente la sfârșitul prezentei secțiuni de text liber și încărcați fișierele respective în mecanismul de raportare al AEM împreună cu restul raportului. Dacă este posibil, furnizați o traducere în limba engleză. |
||||||||
|
Maximum 2-3 pagini |
|||||||
|
|
|||||||
|
|
|
|||
Furnizați un link către adresa (adresele) de internet pentru sursele naționale de informații unde pot fi găsite informațiile solicitate sau explicați modul de accesare a acestor informații. |
|||
|
URL/text |
||
|
URL/text |
||
|
URL/text |
||
|
URL/text |
||
|
URL/text |
|
|||
Enumerați mai jos cele mai recente activități. În secțiunea 1 (principalele realizări) se pot prezenta informații suplimentare relevante sub formă de text liber cu privire la punerea în aplicare a articolului 10. |
|||
|
|||
|
|
||
|
|
||
|
URL/text |
||
Repetați câmpurile 3.2.1-3.2.3 dacă au fost publicate mai multe sinteze |
|||
|
Speciile vizate, principalele rezultate etc. |
||
|
|
||
|
URL/text |
||
|
|||
|
|
||
|
|
||
|
URL/text |
||
Repetați câmpurile 3.4.1-3.4.3 dacă există mai multe; maximum 10 publicații |
|||
|
Speciile vizate, principalele rezultate etc. |
||
|
|
||
|
URL/text |
|
|||
Raport privind speciile de păsări care nu se găsesc în mod natural în stare sălbatică pe teritoriul european al statelor membre și a căror introducere s-a realizat în perioada de raportare. Repetați câmpurile 4.1-4.5 pentru fiecare specie raportată, după caz. |
|||
|
|
||
|
Dacă este cazul |
||
|
Text liber; a se include justificarea, numărul de indivizi și durata oricărei autorizații |
||
|
Data |
||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în câmpurile 4.1-4.4. Text liber |
Partea B – Formatul raportului privind starea și tendințele speciilor de păsări
|
|||
|
Utilizați codul în conformitate cu lista de pe portalul de referință |
||
|
Selectați codul din lista de verificare a speciilor de păsări de pe portalul de referință |
||
|
Selectați codul din lista de verificare a speciilor de păsări de pe portalul de referință |
||
|
Selectați specia din lista de verificare a speciilor de păsări de pe portalul de referință |
||
|
Dacă este cazul, selectați populația distinctă (în conformitate cu lista de verificare a speciilor de păsări de pe portalul de referință) |
||
Opțional |
Denumirea științifică utilizată la nivel național, dacă este diferită de cea de la punctul 1.4. |
||
|
În limba națională |
|
|||||||
|
Selectați sezonul în care au fost colectate datele pe care le raportați: Reproducere/iernare/pasaj (astfel cum sunt identificate în lista de verificare a speciilor de păsări) |
||||||
|
Vă rugăm să indicați dacă aceasta este prima rundă de raportare pentru această specie (excluzând situațiile care implică o modificare a denumirii sau a codului speciei între perioadele de raportare)
|
||||||
|
Vă rugăm să indicați natura raportării pentru prima dată. Orice altă informație suplimentară este opțională. |
|
||||||||||||||||
|
Anul sau perioada în care a fost stabilită ultima dată dimensiunea populației |
|||||||||||||||
|
|
Perechi reproducătoare/indivizi/altele (în conformitate cu lista de verificare a speciilor de păsări de pe portalul de referință) |
||||||||||||||
|
Numărul (brut, și anume nerotunjit). Specificați intervalul (b, c) și/sau cea mai bună valoare unică (d) |
|||||||||||||||
|
Numărul (brut, și anume nerotunjit). Specificați intervalul (b, c) și/sau cea mai bună valoare unică (d) |
|||||||||||||||
|
Numărul (brut, și anume nerotunjit). Specificați intervalul (b, c) și/sau cea mai bună valoare unică (d) |
|||||||||||||||
|
Cea mai bună estimare/medie multianuală/interval de încredere de 95 %/minimum |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
|||||||||||||||
|
Furnizați referințe bibliografice, linkuri către site-uri internet, date de contact ale experților etc. Text liber |
|||||||||||||||
|
Există o modificare între perioadele de raportare? În caz afirmativ, se pot alege mai multe opțiuni de la (b) la (f):
|
|||||||||||||||
Modificarea a survenit în principal din următoarele motive (selectați unul dintre motivele de mai jos):
|
||||||||||||||||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în câmpurile 3.1-3.6. Text liber |
|
||||||||||||||||
|
||||||||||||||||
|
Intervalul continuu de 12 ani sau o perioadă cât mai apropiată de acesta, de exemplu, pentru perioada de raportare 2019-2024, acest interval este 2013-2024 |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele:
|
|||||||||||||||
|
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 4.1.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 4.1.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 4.1.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
|||||||||||||||
|
Furnizați referințe bibliografice, linkuri către site-uri internet date de contact ale experților etc. Text liber. |
|||||||||||||||
|
||||||||||||||||
|
Perioada cuprinsă între anul 1980 (aproximativ) și sfârșitul perioadei de raportare |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele:
|
|||||||||||||||
|
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 4.2.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 4.2.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 4.2.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
|||||||||||||||
|
Furnizați referințe bibliografice, linkuri către site-uri internet, date de contact ale experților etc. Text liber |
|||||||||||||||
Opțional |
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în secțiunile 4.1 și 4.2 Text liber |
|
|||||||||||
|
Informațiile spațiale furnizate se referă la o specie (sau la o populație subspecifică) care trebuie tratată ca fiind „sensibilă”
|
||||||||||
|
Anul sau perioada în care a fost stabilită ultima dată distribuția reproducerii |
||||||||||
|
Prezentați o hartă împreună cu metadatele relevante în conformitate cu specificațiile tehnice din notele explicative. Standardul pentru distribuția speciilor îl reprezintă celulele de grilaj ETRS 89 de 10x10 km în proiecția LAEA (EPSG:3035). |
||||||||||
|
Suprafața totală a distribuției reproducerii în km2 |
||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
||||||||||
|
Statul membru poate transmite o hartă suplimentară, care să se abată de la documentul standard transmis în câmpul 5.3, și/sau o hartă a ariei de răspândire |
||||||||||
|
Furnizați referințe bibliografice, linkuri către site-uri internet, date de contact ale experților etc. |
||||||||||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în câmpurile 5.1-5.7. Text liber |
|
||||||||||||||||
|
||||||||||||||||
|
Intervalul continuu de 12 ani sau o perioadă cât mai apropiată de acesta, de exemplu, pentru perioada de raportare 2019-2024, acest interval este 2013-2024 |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele:
|
|||||||||||||||
|
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 6.1.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 6.1.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 6.1.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
|||||||||||||||
|
Furnizați referințe bibliografice, linkuri către site-uri internet, date de contact ale experților etc. Text liber |
|||||||||||||||
|
||||||||||||||||
|
Perioada cuprinsă între anul 1980 (aproximativ) și sfârșitul perioadei de raportare |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele:
|
|||||||||||||||
|
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 6.2.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 6.2.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Modificarea procentuală în cursul perioadei indicate în câmpul 6.2.1. Specificați intervalul (a, b) și/sau cea mai bună valoare unică (c) |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
|||||||||||||||
|
Furnizați referințe bibliografice, linkuri către site-uri internet, date de contact ale experților etc. Text liber |
|||||||||||||||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în secțiunile 6.1 și 6.2 Text liber |
|
|||||||||||||
|
|||||||||||||
|
Enumerați maximum 20 de presiuni utilizând lista de coduri furnizată pe portalul de referință și completați literele (b)-(g) pentru fiecare presiune. |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
Completați pentru „în curs” și „în curs și probabil să apară în viitor”:
|
||||||||||||
|
Completați pentru „în curs” și „în curs și probabil să apară în viitor”.
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
Completați dacă este selectată varianta „SAI de interes pentru Uniune”. Vă rugăm să selectați din lista de specii relevantă (a se vedea portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12) |
||||||||||||
Opțional |
Completați dacă este selectată presiunea „alte specii alogene invazive – altele decât speciile de interes pentru Uniune”. Vă rugăm să selectați din baza de date EASIN (a se vedea portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12) |
||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
||||||||||||
Opțional |
Dacă sunt disponibile, furnizați surse de informații (URL, metadate) în sprijinul dovezilor privind presiunile |
||||||||||||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în câmpul 7.1 Text liber |
|
|||||||||||||||
|
Sunt necesare măsuri?
În caz afirmativ, indicați stadiul de punere în aplicare a măsurilor (selectați o singură opțiune):
|
||||||||||||||
|
Completați dacă a fost selectată varianta „(c) o parte din măsurile identificate au fost adoptate” sau „(d) majoritatea măsurilor/toate măsurile identificate au fost adoptate” (8.1): Acestea au un impact (selectați o singură opțiune) asupra unei proporții de
din populație |
||||||||||||||
|
|
||||||||||||||
|
|||||||||||||||
|
Indicați locul în care au fost adoptate măsurile (indicați o singură opțiune):
|
||||||||||||||
[atunci când măsurile încep să neutralizeze presiunea (presiunile) și să producă efecte pozitive] |
Indicați intervalul de timp al răspunsului la măsuri (în ceea ce privește scopul principal indicat în câmpul 8.3) – (indicați o singură opțiune):
|
||||||||||||||
|
Enumerați maximum 20 de măsuri utilizând lista de coduri furnizată pe portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12 |
||||||||||||||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în câmpurile 8.1-8.6. Text liber |
|
||||||||||||||||
A se raporta pentru toate speciile incluse în anexa I și pentru cele neincluse în anexa I la Directiva 2009/147/CE care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA) (ar trebui să se utilizeze lista de verificare a speciilor de păsări de pe portalul de referință) |
||||||||||||||||
(la nivel național, inclusiv toate siturile în care este prezentă specia) |
|
Utilizați aceeași unitate ca în câmpul 3.2.(a) |
||||||||||||||
|
Numărul (brut, și anume nerotunjit). Specificați intervalul (b, c) și/sau cea mai bună valoare unică (d) |
|||||||||||||||
|
Numărul (brut, și anume nerotunjit). Specificați intervalul (b, c) și/sau cea mai bună valoare unică (d) |
|||||||||||||||
|
Numărul (brut, și anume nerotunjit). Specificați intervalul (b, c) și/sau cea mai bună valoare unică (d) |
|||||||||||||||
|
Cea mai bună estimare/medie multianuală/interval de încredere de 95 %/minimum |
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
|||||||||||||||
|
Tendința pe termen scurt a dimensiunii populației în cadrul rețelei în perioada indicată în câmpul 4.1.1. Selectați una dintre următoarele:
|
|||||||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
|||||||||||||||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în câmpurile 9.1-9.5. Text liber |
|
|||||||||
A se completa la nivel de specie/subspecie |
|||||||||
|
PAS/PG/DSG (ar trebui să se utilizeze lista speciilor care au un/o PAS/PG/DSG pe portalul de referință; se pot selecta mai multe planuri |
||||||||
|
|
||||||||
|
Indicați dacă starea speciei la nivel național (în ceea ce privește numărul și aria de răspândire) (selectați o singură opțiune):
|
||||||||
|
Indicați dacă starea speciei la nivel național (în ceea ce privește numărul și aria de răspândire) (selectați o singură opțiune):
|
||||||||
|
Linkuri web (de exemplu, pentru planul național), rapoarte publicate etc. Text liber |
|
|||||||||||||||||
A se completa la nivel de specie/subspecie |
|||||||||||||||||
|
Este specia vânată la nivel național?
În caz afirmativ, completați în continuare câmpurile 11.2-11.4. |
||||||||||||||||
|
Furnizați statistici naționale privind vânatul efectiv pentru perioada de raportare |
||||||||||||||||
|
Indivizi |
||||||||||||||||
(opțional) |
Indicați dacă aceste informații se referă la o populație care iernează sau la o populație de pasaj (în cazul în care nu se completează, se presupune că populațiile care iernează și cele de pasaj nu sunt diferențiate) |
||||||||||||||||
|
Furnizați statistici pe sezon de vânătoare sau pe an (în cazul în care nu se utilizează sezonul) în perioada de raportare. |
||||||||||||||||
|
Sezonul/anul 1 |
Sezonul/anul 2 |
Sezonul/anul3 |
Sezonul/anul 4 |
Sezonul/anul5 |
Sezonul/anul 6 |
|||||||||||
Min. (brut, și anume nerotunjit) |
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
Max. (brut, și anume nerotunjit) |
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
Necunoscut |
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
Selectați una dintre următoarele metode:
|
||||||||||||||||
|
Alte informații relevante, în completarea datelor solicitate în câmpurile 11.1-11.3. Text liber |
Note explicative
în sprijinul Formatului de raportare menționat la articolul 12 din Directiva 2009/147/CE (Directiva Păsări)
CUPRINS
Introducere | 33 |
PARTEA A |
FORMATUL GENERAL AL RAPORTULUI | 34 |
Statul membru | 34 |
1. |
Principalele realizări în temeiul Directivei 2009/147/CE | 34 |
1.1. |
Text în limba națională | 34 |
1.2. |
Traducere în limba engleză (opțional) | 35 |
1.3. |
Denumirea, codul și sezonul speciilor/subspeciilor din poveștile de succes | 35 |
2. |
Surse generale de informații privind punerea în aplicare a Directivei 2009/147/CE | 35 |
2.1. |
Informații generale privind Directiva2009/147/CE | 35 |
2.2. |
Informații privind rețeaua Natura 2000 [de arii de protecție specială (SPA)] | 35 |
2.3. |
Sisteme de monitorizare [articolul 4 alineatul (1) și articolul 10 din Directiva 2009/147/CE] | 35 |
2.4. |
Protecția speciilor (articolele 5-8 din Directiva 2009/147/CE) | 35 |
2.5. |
Transpunerea directivei (texte juridice) | 35 |
3. |
Cercetarea și activitățile necesare ca fundament pentru protecția, gestionarea și utilizarea durabilă a populațiilor de păsări (articolul 10 din Directiva 2009/147/CE) | 36 |
3.1. |
Atlasul național al păsărilor | 36 |
3.2. |
Sinteză a monitorizării păsărilor la nivel național | 36 |
3.3. |
Lista roșie națională a păsărilor | 36 |
3.4. |
Alte publicații de interes la nivelul UE (de exemplu, sinteză la nivel național a acțiunilor întreprinse pentru speciile amenințate) | 36 |
4. |
Specii de păsări alogene (articolul 11 din Directiva 2009/147/CE) | 36 |
4.1. |
Denumirea științifică a speciei | 36 |
4.2. |
Unitate subspecifică | 36 |
4.3. |
Conținutul principal al deciziei juridice de introducere | 37 |
4.4. |
Consultarea cu Comisia | 37 |
4.5. |
Informații suplimentare (opțional) | 37 |
PARTEA B |
FORMATUL RAPORTULUI PRIVIND STAREA ȘI TENDINȚELE SPECIILOR DE PĂSĂRI (ARTICOLUL 12 DIN DIRECTIVA 2009/147/CE) | 37 |
Specii de raportat | 37 |
Note explicative pentru completarea formatului raportului privind starea și tendințele speciilor de păsări | 40 |
1. |
Informații referitoare la specii | 42 |
1.1. |
Statul membru | 42 |
1.2. |
Codul speciei | 42 |
1.3. |
Codul EURING | 42 |
1.4. |
Denumirea științifică a speciei | 42 |
1.5. |
Populația subspecifică | 43 |
1.6. |
Denumirea științifică alternativă a speciei (opțional) | 43 |
1.7. |
Denumirea comună (opțional) | 43 |
2. |
Sezonul | 43 |
2.1. |
Sezonul | 43 |
2.2. |
Raportare pentru prima dată | 43 |
2.3. |
Informații suplimentare | 43 |
3. |
Dimensiunea populației | 43 |
3.1. |
Anul sau perioada | 43 |
3.2. |
Dimensiunea populației | 43 |
3.3. |
Tipul estimării | 44 |
3.4. |
Metoda utilizată | 45 |
3.5. |
Surse | 45 |
3.6. |
Modificări și motivul acestora (față de raportul anterior) | 45 |
3.7. |
Informații suplimentare (opțional) | 46 |
4. |
Tendința populației | 46 |
4.1. |
Tendința pe termen scurt (ultimii 12 ani) | 46 |
4.1.1. |
Perioadă pentru tendințe pe termen scurt | 46 |
4.1.2. |
Direcția tendinței pe termen scurt | 46 |
4.1.3. |
Magnitudinea tendinței pe termen scurt | 47 |
4.1.4. |
Tendința pe termen scurt – Metoda utilizată | 48 |
4.1.5. |
Surse | 48 |
4.2. |
Tendința pe termen lung (începând aproximativ cu anul 1980) | 48 |
4.2.1. |
Perioadă pentru tendința pe termen lung | 48 |
4.2.2. |
Direcția tendinței pe termen lung | 48 |
4.2.3. |
Magnitudinea tendinței pe termen lung | 49 |
4.2.4. |
Tendința pe termen lung – Metoda utilizată | 49 |
4.2.5. |
Surse | 49 |
4.3. |
Informații suplimentare (opțional) | 49 |
5. |
Harta distribuției reproducerii și dimensiunea ariei de reproducere | 49 |
5.1. |
Specii sensibile | 49 |
5.2. |
Anul sau perioada | 49 |
5.3. |
Harta distribuției reproducerii | 49 |
5.4. |
Dimensiunea distribuției reproducerii | 50 |
5.5. |
Metoda utilizată | 50 |
5.6. |
Hărți suplimentare (opțional) | 50 |
5.7. |
Surse | 51 |
5.8. |
Informații suplimentare (opțional) | 51 |
6. |
Tendința distribuției reproducerii | 51 |
6.1. |
Tendința pe termen scurt (ultimii 12 ani) | 51 |
6.1.1. |
Perioadă pentru tendințe pe termen scurt | 51 |
6.1.2. |
Direcția tendinței pe termen scurt | 51 |
6.1.3. |
Magnitudinea tendinței pe termen scurt | 51 |
6.1.4. |
Tendința pe termen scurt – Metoda utilizată | 52 |
6.1.5. |
Surse | 52 |
6.2. |
Tendința pe termen lung (începând aproximativ cu anul 1980) | 52 |
6.2.1. |
Perioadă pentru tendința pe termen lung | 52 |
6.2.2. |
Direcția tendinței pe termen lung | 53 |
6.2.3. |
Magnitudinea tendinței pe termen lung | 53 |
6.2.4. |
Tendința pe termen lung – Metoda utilizată | 53 |
6.2.5. |
Surse | 53 |
6.3. |
Informații suplimentare (opțional) | 53 |
7. |
Principalele presiuni și amenințări | 53 |
7.1. |
Caracterizarea presiunilor | 54 |
7.2. |
Metode utilizate (opțional) | 55 |
7.3. |
Surse de informații (opțional) | 56 |
7.4. |
Informații suplimentare (opțional) | 56 |
8. |
Măsuri de conservare | 56 |
8.1. |
Stadiul de punere în aplicare a măsurilor | 56 |
8.2. |
Domeniul de aplicare al măsurilor luate | 56 |
8.3. |
Scopul principal al măsurilor adoptate | 56 |
8.4. |
Localizarea măsurilor | 57 |
8.5. |
Răspunsul la măsuri | 57 |
8.6. |
Lista principalelor măsuri de conservare | 57 |
8.7. |
Informații suplimentare (opțional) | 57 |
9. |
Acoperirea Natura 2000 [arii de protecție specială (SPA)] | 57 |
9.1. |
Dimensiunea populației în interiorul Natura 2000 [rețeaua de arii de protecție specială (SPA)] | 58 |
9.2. |
Tipul estimării | 58 |
9.3. |
Dimensiunea populației în interiorul rețelei – Metoda utilizată | 58 |
9.4. |
Tendința pe termen scurt a dimensiunii populației în cadrul rețelei – Direcția | 58 |
9.5. |
Tendința pe termen scurt a dimensiunii populației în cadrul rețelei – Metoda utilizată | 59 |
9.6. |
Informații suplimentare (opțional) | 59 |
10. |
Progresele înregistrate în ceea ce privește planurile de acțiune pentru specii (PAS), planurile de gestionare (PG) și declarațiile succinte privind gestionarea (DSG) la nivel internațional | 59 |
10.1. |
Tipul de plan internațional | 59 |
10.2. |
A fost adoptat un plan național legat de planul de acțiune pentru specii (PAS)/planul de gestionare (PG)/declarația succintă privind gestionarea (DSG) la nivel internațional? | 60 |
10.3. |
Evaluarea eficacității planurilor de acțiune pentru specii (PAS) pentru speciile amenințate la nivel mondial | 60 |
10.4. |
Evaluarea eficacității planurilor de gestionare (PG) pentru speciile care pot fi vânate, aflate în stare nesigură | 60 |
10.5. |
Surse de informații suplimentare | 61 |
11. |
Informații referitoare la speciile din anexa II (articolul 7 din Directiva 2009/147/CE) | 61 |
11.1. |
Este specia vânată la nivel național? | 61 |
11.2. |
Vânat efectiv | 61 |
11.3. |
Vânat efectiv – Metoda utilizată | 61 |
11.4. |
Informații suplimentare (opțional) | 61 |
Referințe | 61 |
Introducere
Un element central pentru punerea în aplicare și succesul Directivei 2009/147/CE îl reprezintă un bun nivel al informațiilor privind starea și tendințele speciilor de păsări, astfel cum se prevede la articolul 12 din directiva menționată. Datele și informațiile sunt necesare într-un format structurat și comparabil, pentru a permite Comisiei să le compileze și să le analizeze. Temeiul juridic pentru furnizarea datelor într-un format structurat este articolul 12 alineatul (1) al doilea paragraf.
Prezentul document oferă informații și orientări cu privire la modul de completare a diferitelor câmpuri de date din formatul raportului prevăzut la articolul 12 (partea A și partea B). El cuprinde, în principal, descrieri ale informațiilor care trebuie raportate în fiecare câmp și cerințele de bază pe care trebuie să le îndeplinească informațiile raportate.
Descrieri mai detaliate ale conceptelor și metodelor referitoare la informațiile raportate sunt furnizate în orientări care nu fac parte din prezentul act de punere în aplicare. În plus, documentația suplimentară care ar trebui să fie utilizată pentru completarea corectă a formatului raportului este pusă la dispoziție prin intermediul „portalului de referință privind raportarea în temeiul articolului 12” online.
Portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12
Portalul de referință conține documentația referitoare la informațiile furnizate în formatele de raportare în temeiul articolului 12 din Directiva 2009/147/CE.
El include:
— |
formatul raportului, precum și notele explicative și orientările; |
— |
materiale de referință, de exemplu liste de verificare pentru speciile de păsări, lista presiunilor și amenințărilor, lista măsurilor de conservare și grilajele europene (10×10 km ETRS) care ar trebui utilizate pentru cartografierea distribuției; |
— |
exemple care ilustrează orientările. |
PARTEA A
FORMATUL GENERAL AL RAPORTULUI
Raportul general este un format structurat succint menit să rezume cele mai importante fapte și cifre privind punerea în aplicare generală a Directivei 2009/147/CE, inclusiv linkuri către surse de informații mai detaliate.
Fiecare stat membru trebuie să întocmească un raport general care să acopere întregul teritoriu european al statului membru.
Orice limbă oficială a UE poate fi utilizată în câmpurile cu text liber. Cu toate acestea, se recomandă utilizarea limbii engleze.
Toate adresele de internet din câmpurile de raportare ar trebui indicate integral, inclusiv partea inițială „http://” sau „https://”, dacă este cazul.
Statul membru
Statele membre ar trebui să selecteze codul din două litere pentru statul lor membru din ISO 3166, în conformitate cu lista prevăzută pe portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12. Nu transmiteți rapoarte generale separate pentru unitățile subnaționale.
1. Principalele realizări în temeiul Directivei 2009/147/CE
Această secțiune are ca scop informarea cu privire la principalele realizări în temeiul Directivei 2009/147/CE, inclusiv rețeaua de arii de protecție specială (SPA), în statul membru în cauză în cursul perioadei de raportare. Informațiile ar trebui să fie furnizate în principal în limba națională (câmpul 1.1), cu o traducere în limba engleză, dacă este posibil (câmpul opțional 1.2).
1.1. Text în limba națională
Principalele realizări:
Descrieți pe scurt principalele realizări în temeiul Directivei Păsări în cursul perioadei de raportare, cu un accent special pe rețeaua de arii de protecție specială (SPA). Acestea pot include, de exemplu:
— |
beneficii demonstrate pentru diferite specii; |
— |
experiențe referitoare la tehnici de gestionare noi sau îmbunătățite; |
— |
schimbări pozitive în ceea ce privește acceptarea de către public a protecției biodiversității; |
— |
îmbunătățirea cooperării între autorități, ecologiști și alte grupuri de interese; |
— |
cazuri-cheie de asigurare a respectării legii; |
— |
inițiative care să combine înființarea de situri Natura 2000 cu economia locală; |
— |
măsurile adoptate pentru a reduce la minimum impactul speciilor invazive asupra speciilor de păsări indigene, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 privind speciile alogene invazive (1); |
— |
informații în completarea celor prezentate în secțiunea 3 privind cercetarea și activitățile necesare ca fundament pentru protecția, gestionarea și utilizarea durabilă a populațiilor de păsări. Acestea ar putea include sugestii de cercetare urgentă care necesită o coordonare la nivelul UE (de exemplu, prin intermediul finanțării LIFE); |
— |
măsurile adoptate și efectele acestora (realizări); |
— |
factori de succes, perspective și rolul rețelei Natura 2000. |
Exemplu de poveste de succes:
Furnizarea unei „povești de succes” (dacă este disponibilă) oferă statului membru posibilitatea de a prezenta un exemplu al modului în care directiva funcționează în țara sa. Fiecare poveste de succes ar trebui să se bazeze pe un taxon care prezintă o îmbunătățire reală în cursul perioadei de raportare, și anume o tendință de creștere a populației pe termen scurt (reproducere sau iernare), indiferent de tendința pe termen lung, sau o tendință stabilă/fluctuantă a populației pe termen scurt în contextul tendințelor descrescătoare pe termen lung. Îmbunătățirile descrise ar trebui să fie determinate de măsuri de conservare și ar trebui să vizeze perioada de raportare actuală, dar ar putea include măsuri care au început mai devreme.
Structura propusă:
— |
indicați specia/sezonul; |
— |
contextul speciei, evoluțiile anterioare și motivele acestora (presiuni etc.), provocările în materie de conservare; |
— |
măsurile adoptate și efectele acestora (realizări); |
— |
rolul rețelei Natura 2000 (dacă este cazul); |
— |
factori de succes; |
— |
perspective. |
Textul ar trebui să aibă maximum două-trei pagini. În cazul în care un stat membru dorește să adauge documente suplimentare la cele solicitate, el trebuie să noteze respectivele anexe și denumirile fișierelor aferente la sfârșitul acestui câmp și să încarce fișierele respective în mecanismul de raportare al AEM, împreună cu restul raportului.
1.2. Traducere în limba engleză (opțional)
Acesta este un câmp opțional pentru traducerea în limba engleză a informațiilor furnizate în câmpul 1.1 (în cazul în care au fost raportate într-o altă limbă).
1.3. Denumirea, codul și sezonul speciilor/subspeciilor din poveștile de succes
Acest câmp trebuie completat în cazul în care se utilizează o poveste de succes pentru a evidenția principalele realizări ale directivei, descrise în câmpul 1.1. Se pot selecta mai multe specii.
Completați:
(a) |
Codul și denumirea speciei de păsări |
(b) |
Sezonul |
2. Surse generale de informații privind punerea în aplicare a Directivei 2009/147/CE
Această secțiune vizează orientarea publicului interesat către sursele de informații referitoare la Directiva 2009/147/CE și la rețeaua de arii de protecție specială (SPA) din statul membru respectiv. În general, sunt necesare doar linkuri către adrese de internet. Cu toate acestea, se poate utiliza și text liber atunci când este necesar să se explice modul de accesare a sursei de informații, de exemplu în cazul mai multor surse de informații. Trebuie completate toate câmpurile următoare.
2.1. Informații generale privind Directiva2009/147/CE
Furnizați linkuri către informații generale privind directiva (de exemplu, un portal național care prezintă directivele UE privind natura).
2.2. Informații privind rețeaua Natura 2000 [de arii de protecție specială (SPA)]
Furnizați linkuri către informații generale privind rețeaua de arii de protecție specială (SPA) (de exemplu, baze de date online ale siturilor Natura 2000, publicații care prezintă rețeaua).
2.3. Sisteme de monitorizare [articolul 4 alineatul (1) și articolul 10 din Directiva 2009/147/CE]
Furnizați linkuri către informații generale privind monitorizarea [de exemplu, portalul care prezintă sistemul (sistemele) național(e) de monitorizare, orientări privind monitorizarea].
2.4. Protecția speciilor (articolele 5-8 din Directiva 2009/147/CE)
Furnizați linkuri către informații generale privind protecția speciilor.
2.5. Transpunerea directivei (texte juridice)
Furnizați linkuri către informații generale privind transpunerea directivei.
3. Cercetarea și activitățile necesare ca fundament pentru protecția, gestionarea și utilizarea durabilă a populațiilor de păsări (articolul 10 din Directiva 2009/147/CE)
Această secțiune se referă la obligația prevăzută la articolul 10 alineatul (2) din Directiva 2009/147/CE ca statele membre să transmită Comisiei toate informațiile solicitate pentru a-i da posibilitatea să ia măsurile necesare pentru coordonarea cercetării și a oricăror activități necesare ca fundament pentru protecția, gestionarea și utilizarea populațiilor de păsări indigene. În secțiunea 1 (principalele realizări) se pot prezenta informații suplimentare relevante sub formă de text liber cu privire la punerea în aplicare a articolului 10 din Directiva 2009/147/CE. Informațiile solicitate se limitează la:
3.1. Atlasul național al păsărilor
Furnizați titlul celui mai recent atlas național al păsărilor (câmpul 3.1.1) cu informații despre anul publicării (câmpul 3.1.2) și linkul web sau referința bibliografică (câmpul 3.1.3).
3.2. Sinteză a monitorizării păsărilor la nivel național
Furnizați titlul sau un text similar, plus o scurtă descriere a sintezelor monitorizării păsărilor la nivel național publicate în perioada de raportare, incluzând speciile vizate, principalele rezultate etc. (câmpul 3.2.1), cu maximum 500 de caractere. Furnizați informații despre anul publicării (câmpul 3.2.2) și linkul web sau referința bibliografică (câmpul 3.2.3). Câmpurile 3.2.1-3.2.3 trebuie repetate dacă au fost publicate mai multe sinteze.
3.3. Lista roșie națională a păsărilor
Furnizați titlul celor mai recente liste roșii naționale ale păsărilor (câmpul 3.3.1) cu informații despre anul publicării (câmpul 3.3.2) și linkul web sau referința bibliografică (câmpul 3.3.3).
3.4. Alte publicații de interes la nivelul UE (de exemplu, sinteză la nivel național a acțiunilor întreprinse pentru speciile amenințate)
Furnizați titlul sau un text similar, plus o scurtă descriere a altor publicații de interes la nivelul UE (de exemplu, sinteză la nivel național a acțiunilor întreprinse pentru speciile amenințate) publicate în perioada de raportare sau publicații recente, incluzând speciile vizate, principalele rezultate etc. (câmpul 3.4.1), cu maximum 500 de caractere. Furnizați informații despre anul publicării (câmpul 3.4.2) și linkul web sau referința bibliografică (câmpul 3.4.3). Câmpurile 3.4.1-3.4.3 trebuie repetate dacă au fost publicate mai multe sinteze și trebuie raportate maximum 10 publicații.
Informații mai generale cu privire la punerea în aplicare a articolului 10 din Directiva 2009/147/CE pot fi furnizate într-un câmp cu text liber la „Principalele realizări în temeiul Directivei 2009/147/CE” din secțiunea 1.
4. Specii de păsări alogene (articolul 11 din Directiva 2009/147/CE)
Această secțiune se referă la obligația care decurge din articolul 11 din Directiva 2009/147/CE, conform căruia „[s]tatele membre se asigură că introducerea speciilor de păsări care nu se găsesc în mod natural în stare sălbatică pe teritoriul european al statelor membre nu prejudiciază flora și fauna locală. Statele membre consultă Comisia în această privință.”
Această secțiune nu ar trebui să fie completată în cazul în care, în cursul perioadei de raportare, nu au fost stabilite, decise sau efectuate introduceri în temeiul articolului 11.
Fiecare specie trebuie raportată după cum urmează:
4.1. Denumirea științifică a speciei
Specificați denumirea științifică a speciei.
4.2. Unitate subspecifică
Dacă este cazul, utilizați descrierea populației subspecifice.
4.3. Conținutul principal al deciziei juridice de introducere
Furnizați conținutul principal al deciziei juridice de introducere (text liber; maximum 250 de caractere), inclusiv informații privind justificarea, numărul de indivizi și durata oricărei autorizații.
4.4. Consultarea cu Comisia
Furnizați data consultării cu Comisia.
4.5. Informații suplimentare (opțional)
Informații suplimentare referitoare la secțiunea 4 pot fi furnizate în câmpul opțional 4.5.
PARTEA B
FORMATUL RAPORTULUI PRIVIND STAREA ȘI TENDINȚELE SPECIILOR DE PĂSĂRI (ARTICOLUL 12 DIN DIRECTIVA 2009/147/CE)
Specii de raportat
Taxonomie și nomenclatură
Taxonomia și nomenclatura care ar trebui utilizate în lista de verificare a speciilor prevăzută la articolul 12 (disponibilă pe portalul de referință) le reflectă pe cele utilizate în Lista păsărilor din Uniunea Europeană (denumită în continuare „Lista păsărilor din UE)” (2). Versiunea Listei păsărilor din UE, publicată în august 2015 și actualizată în 2018, a inclus modificările taxonomice și de nomenclatură propuse în del Hoyo și Collar (2014) (3), precum și modificările relevante aduse de del Hoyo și Collar (2016). Actualizările taxonomice vor fi puse în aplicare pentru a menține alinierea la referințele taxonomice, urmate de UICN.
În general, raportarea este solicitată în primul rând la nivel de specie, deoarece aceasta este unitatea taxonomică menționată în întregul text al directivei, precum și unitatea utilizată pentru evaluările cuprinzătoare anterioare ale stării păsărilor din UE. Cu toate acestea, într-un număr restrâns de cazuri, se solicită rapoarte pentru „unități subspecifice” – și anume subspecii sau populații distincte – a căror stare prezintă un interes deosebit și/sau o relevanță politică deosebită (de exemplu, în contextul listelor la nivel de subspecie din anexele la directivă). Pentru detalii complete cu privire la raționamentul care explică populațiile subspecifice care ar trebui raportate separat, a se vedea liniile directoare care oferă orientări tehnice privind conceptele și definițiile. Pentru simplificare, termenul „specie” este utilizat în majoritatea cazurilor de mai jos, chiar și atunci când se referă și la unități subspecifice.
Specii care apar în mod regulat
Statele membre ar trebui să raporteze cu privire la toate speciile reproducătoare „care apar în mod regulat” (chiar dacă populațiile lor sunt mici sau considerate „marginale”), pentru a permite realizarea unei imagini la nivelul UE a dimensiunii și tendinței populației lor. Se poate considera că o specie apare în mod regulat dacă, de exemplu, s-a reprodus în cel puțin patru din cei șase ani care fac obiectul perioadei de raportare. Speciile care apar cu o regularitate mai mică ar trebui, de asemenea, să fie raportate dacă populația lor națională în anii în care apar poate reprezenta o proporție semnificativă (de exemplu, > 1 %) din populația totală a UE sau dacă au apărut în trecut cu o regularitate mai mare (a se vedea, de asemenea, secțiunea „Specii dispărute” de mai jos). Criterii similare ar trebui aplicate pentru speciile care iernează și cele de pasaj relevante (a se vedea mai jos). Speciile care apar în mod regulat sunt indicate prin codul de apariție PRE în lista de verificare a speciilor de păsări prevăzută la articolul 12 de pe portalul de referință.
Specii de păsări care apar în sezonul de iernare și în pasaj
Specii-cheie care iernează
În plus, statele membre ar trebui să raporteze cu privire la anumite specii-cheie care iernează – în special păsările de apă migratoare, cum ar fi anseriformele (rațe, gâște și lebede) și picioroangele (păsările de mal) – care sunt semnificativ mai abundente în UE în timpul iernii și/sau a căror dimensiune și tendință a populației sunt mai bine monitorizate iarna (atunci când acestea se adună în număr mare într-un număr relativ mic de situri). Pentru aceste specii, evaluarea stării populației lor din UE se poate baza în principal (sau chiar în întregime, în unele cazuri) pe datele privind populațiile de iarnă, astfel încât se solicită rapoarte de iarnă din partea tuturor statelor membre în care acestea iernează în mod regulat (a se vedea, de asemenea, secțiunea „Specii care apar în mod regulat” de mai sus). În orientările tehnice privind conceptele și definițiile sunt furnizate informații suplimentare privind raționamentul care stă la baza subsetului de specii pentru care este obligatorie raportarea de iarnă.
Speciile care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA) (inclusiv speciile din anexa I) și speciile din anexa II la Directiva 2009/147/CE care apar în sezonul de iernare și în pasaj
În plus, se solicită rapoarte de iarnă pentru o serie de alte specii care iernează în mod regulat și care nu îndeplinesc criteriile de mai sus, dar care sunt enumerate în anexa I la directivă sau sunt enumerate/identificate de statele membre ca factori care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA) la nivel național ca urmare a apariției lor în timpul iernii. În toate aceste cazuri, rapoartele de iarnă furnizează informații importante referitoare la punerea în aplicare la nivel național a directivei, chiar dacă datele privind dimensiunea și tendința populației raportate nu pot fi întotdeauna utilizate pentru o evaluare generală a populației care iernează în UE.
În general, statele membre nu sunt obligate să raporteze cu privire la dimensiunea sau la tendința populației speciilor în pasaj (și anume în timp ce migrează către/dinspre locurile de reproducere și de iernare), deoarece datele naționale privind dimensiunea și tendința populației sunt dificil de agregat la nivelul UE fără informații suplimentare detaliate care să permită interpretarea necesară pentru a ține seama de orice numărare repetitivă.
Cu toate acestea, se solicită în continuare rapoarte privind sezonul de pasaj pentru anumite specii migratoare-cheie pentru care, în caz contrar, nu ar fi raportate informații importante. Printre acestea se numără:
— |
speciile enumerate în anexa I la Directiva 2009/147/CE; |
— |
alte specii migratoare a căror apariție în pasaj determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA) la nivel național (4) (astfel cum se indică în lista de verificare a speciilor de pe portalul de referință). |
În aceste cazuri, rapoartele (simplificate) privind pasajul oferă informații importante referitoare, de exemplu, la dimensiunea populației pentru speciile în pasaj care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA), presiunile naționale și amenințările la adresa principalelor specii migratoare, informații care altfel nu ar fi colectate în altă parte.
Se așteaptă ca statele membre să prezinte rapoarte cu privire la speciile care iernează enumerate în anexa II, cu excepția speciilor sedentare pentru care este necesar doar un raport privind reproducerea. Se așteaptă, de asemenea, rapoarte simplificate privind pasajul pentru speciile de pasaj enumerate în anexa II care nu iernează sau nu se reproduc în țară.
Mai multe informații privind raportarea pentru aceste grupuri specifice de specii pot fi găsite în
Tabelul 2 – Secțiuni ale formatului raportului privind speciile, care trebuie completate pentru sezonul de reproducere, sezonul de iernare și sezonul de pasaj pentru diferite categorii de specii de păsări
Specii eratice și ocazionale
Păsările eratice sau „accidentale” sunt cele care s-au rătăcit mult în afara ariei lor normale de reproducere, iernare sau migrare. Peste 300 de specii apar în secțiunea „păsări eratice” din categoria A din Lista păsărilor din UE, iar alte câteva specii apar în mod regulat în părți ale UE, dar numai ca specii eratice în alte state membre. Întrucât apariția speciilor eratice este imprevizibilă și reflectă probabil în mare măsură factori extrinseci (condițiile climatice din perioadele de migrație-cheie, tendințele din afara UE etc.), nu este necesară raportarea acestora în temeiul articolului 12. Același lucru este valabil și în cazul speciilor „ocazionale”, care pot fi mai aproape de aria lor normală de răspândire, dar a căror apariție în statul membru și/sau în sezonul în cauză nu este regulată sau stabilă (a se vedea mai sus secțiunea „Specii care apar în mod regulat”).
Specii nou-sosite
În unele cazuri, este posibil ca o specie să nu se reproducă sau să nu ierneze încă în mod regulat, dar este probabil – de exemplu, pe baza unor modele mai recente de apariție sau a unor tendințe similare în țările învecinate – ca aceasta să fie în curs de colonizare sau de stabilire ca vizitator regulat. În aceste cazuri, statele membre sunt încurajate să raporteze cu privire la speciile în cauză, chiar dacă nu este posibil să furnizeze detalii pentru toate secțiunile și câmpurile relevante de mai jos. În cazul speciilor care figurează în lista națională de verificare cu mențiunea „ARR” – indicând faptul că acestea au colonizat statul membru în perioada pentru tendințe pe termen scurt – controalele „QA/QC” (asigurarea calității/controlul calității) vor fi relaxate pentru anumite câmpuri (de exemplu, câmpul 4.2.1 „Perioada pentru tendințe pe termen lung”). În cazul în care specia nu este deja inclusă în lista de verificare a speciilor pentru statul membru, aceasta poate fi adăugată în momentul transmiterii raportului național privind mecanismul de raportare.
A se vedea, de asemenea, câmpul 4.1.3 „Magnitudinea tendinței pe termen scurt” pentru orientări cu privire la problema specifică a raportării magnitudinii tendinței pornind de la o dimensiune inițială a populației egală cu zero (și anume speciile nou-sosite).
Specii dispărute
Speciile care au dispărut la nivel național înainte de anul 1980 (și anume în jurul datei de adoptare/intrare în vigoare a Directivei 2009/147/CE) nu ar trebui raportate, cu excepția cazului în care există un proiect național de reintroducere în curs. Cu toate acestea, ar trebui să se furnizeze rapoarte pentru toate speciile care au apărut anterior în mod regulat, dar care au dispărut la nivel național începând din anul 1980 (și anume cele care figurează în lista națională de verificare cu mențiunea „EXBA”). Sunt incluse speciile pentru care ultima înregistrare (chiar dacă a fost vorba de un singur individ) a fost notată după data intrării în vigoare a directivei în statul membru; aceste specii au avut anterior o prezență permanentă/regulată în statul membru.
În cazul specific al fostelor specii reproducătoare care nu se mai reproduc în mod regulat, dar care apar încă în timpul sezonului de reproducere (de exemplu, ca indivizi fără pereche), statele membre ar trebui să le trateze în continuare ca „specii care apar în mod regulat” (5), în special atunci când starea lor (de exemplu, lista din anexa I la Directiva 2009/147/CE și/sau raritatea aparițiilor în general) înseamnă că prezența continuă a unui număr mic de indivizi ar putea prezenta în continuare un interes mai larg.
Speciile care au colonizat în număr mic, dar care nu s-au stabilit și, prin urmare, au dispărut din nou la nivel național, toate din anul 1980, ar trebui tratate ca specii ocazionale și nu este necesar să fie raportate.
Cu toate că nu va fi întotdeauna posibil să se completeze toate secțiunile și câmpurile relevante pentru o specie enumerată cu mențiunea „EXBA”, este important să se înregistreze anul în care a dispărut la nivel național (sau în care a încetat să apară în mod regulat, dacă acest lucru nu a fost clar) (6) și dimensiunea aproximativă a populației sale naționale (și a ariei de reproducere, după caz) în jurul anului 1980, astfel încât să se poată lua în considerare amploarea și rata declinului său (a se vedea, de asemenea, câmpul 4.1.3 „Magnitudinea tendinței pe termen scurt” pentru orientări mai detaliate privind furnizarea de informații privind magnitudinea tendințelor pentru speciile care au dispărut în perioada pentru tendințe).
Populații alogene
Pe lângă speciile de „păsări care se găsesc în stare sălbatică”, astfel cum se specifică la articolul 1 din directivă, se solicită, de asemenea, raportarea tuturor populațiilor în cazul a trei specii introduse în mare parte, enumerate în anexa II la directivă [Branta canadensis (7), Meleagris gallopavo și Phasianus colchicus (8)] și a populațiilor sălbatice de Columba livia. Raportarea cu privire la alte specii alogene (inclusiv cele enumerate la categoria C din Lista păsărilor din UE) (9) este opțională, dar este încurajată în cazurile în care statul membru găzduiește o populație alogenă a unei specii care apare în mod natural în altă parte în UE (și, prin urmare, este enumerată la categoria A „specii indigene”/„care apar în mod regulat” din Lista păsărilor din UE) sau în cazurile în care specia reprezintă o amenințare pentru populațiile/speciile indigene (de exemplu, cele din Lista speciilor alogene invazive de interes pentru Uniune (10): Oxyura jamaicensis, Alopochen aegyptiaca, Threskiornis aethiopicus, Corvus splendens, Pycnonotus cafer și Acridotheres tristis).
Tabelul 1
Rezumatul speciilor care ar trebui raportate în conformitate cu categoriile de apariție și codurile speciilor din lista de verificare a păsărilor prevăzută la articolul 12
Codul apariției/codul speciei (din lista de verificare prevăzută la articolul 12 de pe portalul de referință) |
Descriere |
Obligație de raportare |
PRE |
Prezente în mod regulat |
De raportat |
ARR |
Nou-sosite |
Raportarea nu este obligatorie, dar este încurajată |
EXBA |
Specii care au dispărut după 1980 |
De raportat |
Deex.,A115-X |
X reprezintă o subpopulație alogenă a unei specii |
Raportarea nu este obligatorie, dar este încurajată. Raportare obligatorie NUMAI pentru speciile A044-X Branta canadensis, A115-X Phasianus colchicus, A460-X Meleagris gallopavo (populații alogene) și A206-X Columba livia (populații sălbatice). |
Note explicative pentru completarea formatului raportului privind starea și tendințele speciilor de păsări
Formatul raportului ar trebui să se completeze pentru fiecare specie și pentru fiecare sezon care se încadrează în criteriile prezentate în tabelul 2. Speciile care trebuie raportate sunt enumerate în lista de verificare prevăzută la articolul 12.
Pentru unele state membre, ar trebui să se furnizeze un format de raport separat pentru unitățile subnaționale distincte. Acest lucru este valabil pentru Insulele Azore (Portugalia), Madeira (Portugalia) și Insulele Canare (Spania). Evaluările anterioare la nivelul UE au arătat că multe populații de păsări din Macaronezia au o stare și tendințe foarte diferite față de cele din Iberia, astfel încât, începând cu perioada de raportare 2008-2012, a fost pusă în aplicare o raportare separată pentru teritoriile subnaționale.
Formatul raportului privind starea și tendințele speciilor de păsări („raportul privind speciile”) cuprinde 11 secțiuni, după cum urmează:
Raportarea referitoare la sezon
(1) |
Informații referitoare la specii |
(2) |
Sezonul |
(3) |
Dimensiunea populației |
(4) |
Tendința populației |
(5) |
Harta distribuției reproducerii și dimensiunea ariei de reproducere |
(6) |
Tendința distribuției reproducerii |
(7) |
Principalele presiuni și amenințări |
(8) |
Măsuri de conservare |
(9) |
Acoperirea Natura 2000 [arii de protecție specială (SPA)] |
Raportarea la nivel de specie/subspecie
(10) |
Progresele înregistrate în ceea ce privește planurile de acțiune pentru specii (PAS), planurile de gestionare (PG) și declarațiile succinte privind gestionarea (DSG) la nivel internațional |
(11) |
Informații referitoare la speciile menționate în anexa II la Directiva 2009/147/CE
Tabelul 2 Secțiuni ale formatului raportului privind speciile, care trebuie completate pentru sezonul de reproducere, sezonul de iernare și sezonul de pasaj pentru diferite categorii de specii de păsări [inclusiv speciile din anexele I și II la Directiva 2009/147/CE și alte specii migratoare care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA)]
Rapoartele privind sezoanele de „Reproducere” (Breeding), „Iernare” (Winter) și „Pasaj” (Passage) din tabelul 2 corespund sezonului selectat în secțiunea 2 a formatului de raportare. A se vedea secțiunea „Specii de raportat” de mai sus pentru explicații suplimentare cu privire la aparițiile speciilor care trebuie raportate. Pentru speciile sedentare din anexa I la Directiva 2009/147/CE se solicită un singur raport, pe baza datelor privind sezonul de reproducere (raportul privind reproducerea), dar presiunile și amenințările, precum și măsurile de conservare (raportate în secțiunile 7 și 8) ar trebui să acopere întregul an, nu numai presiunile sau măsurile specifice sezonului de reproducere. În ceea ce privește speciile din anexa I și alte specii din Directiva 2009/147/CE care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA) și care au populații reproducătoare, care iernează și/sau în pasaj diferite în statul membru, ar trebui să existe rapoarte separate pentru speciile aflate în sezonul de reproducere (Breeding) și de iernare (Winter) și pentru o selecție de specii aflate în sezonul de pasaj (Passage), astfel cum se indică în lista de verificare prevăzută la articolul 12. În ceea ce privește speciile sedentare din anexa II, este necesar să se prezinte doar un raport pentru sezonul de reproducere. Secțiunea 10 ar trebui completată pentru speciile cu planuri de acțiune pentru specii (PAS), planuri de gestionare (PG) sau declarații succinte privind gestionarea (DSG) la nivel internațional (11) (astfel cum se specifică în lista de verificare privind speciile de pe portalul de referință). Chiar dacă nu toate datele utilizate în raport vor fi colectate în perioada de raportare, raportul ar trebui să furnizeze informații relevante pentru perioada de raportare (de exemplu, 2019-2024). În plus, deși nu toate secțiunile din formatul de raportare sunt obligatorii pentru fiecare anexă și sezon, în cazul în care aceste informații sunt disponibile, transmiterea lor este puternic încurajată. Se recomandă ca toate informațiile furnizate sub formă de text liber să fie redactate în limba engleză, pentru a facilita utilizarea acestora în timpul analizei UE și pentru a permite o audiență mai largă. |
1. INFORMAȚII REFERITOARE LA SPECII
Secțiunea 1 ar trebui să fie completată pentru toate speciile care apar în mod regulat, astfel cum sunt enumerate în lista de verificare a păsărilor prevăzută la articolul 12 de pe portalul de referință.
1.1. Statul membru
Statele membre ar trebui să utilizeze codul de țară relevant din lista de pe portalul de referință. În majoritatea cazurilor, acesta va fi pur și simplu codul ISO 3166 format din două litere aferent statului dumneavoastră membru. Pentru câteva state membre, se aplică o raportare separată pentru unitățile subnaționale (cu referire la starea anumitor specii sau populații din zone geografice distincte), iar pentru insulele Azore (Portugalia), Madeira (Portugalia) și Insulele Canare (Spania), ar trebui utilizat codul subnațional relevant format din patru litere, astfel cum se specifică pe portalul de referință.
1.2. Codul speciei
Statele membre ar trebui să utilizeze codurile speciilor indicate în lista de verificare a speciilor (și în lista de coduri) de pe portalul de referință. Dacă este necesar, pot fi alocate coduri noi. Mai multe informații privind lista de coduri ale speciilor și eventualele modificări pot fi găsite pe portalul de referință.
1.3. Codul EURING
Statele membre ar trebui să utilizeze codurile EURING indicate în lista de verificare a speciilor (și în lista de coduri) de pe portalul de referință. Au fost alocate coduri EURING unice pentru aproape fiecare specie de păsări (și mai multe subspecii) indigene din Europa, în scopul coordonării procesului de marcare cu inele a păsărilor europene, și sunt utilizate pe scară largă (12).
1.4. Denumirea științifică a speciei
Statele membre ar trebui să utilizeze denumirile științifice indicate în lista de verificare a speciilor de pe portalul de referință, care reflectă în prezent în mare măsură nomenclatura și taxonomia adoptate în cea mai recentă versiune a Listei păsărilor din Uniunea Europeană (13). Într-un număr mic de cazuri, înregistrarea pentru denumirea științifică include expresia în limba engleză „all others”, pentru a indica faptul că unitatea taxonomică în cauză include toate subspeciile (indigene) rămase care nu sunt enumerate în mod explicit în anexele la directivă (de exemplu, „Accipiter gentilis all others”, a se vedea „Accipiter gentilis arrigonii” enumerată în anexa I la Directiva 2009/147/CE). Actualizările taxonomice vor fi puse în aplicare pentru a menține alinierea la referințele taxonomice, urmate de UICN.
1.5. Populația subspecifică
Dacă este cazul, statele membre ar trebui să utilizeze descrierile populației subspecifice indicate în lista de verificare a speciilor de pe portalul de referință. În multe cazuri, denumirile populației subspecifice se referă la descrierile succinte utilizate pentru a identifica populațiile distincte de pe coridoarele de migrație ale speciilor AEWA. În alte cazuri, acestea clarifică un tratament taxonomic sau nomenclatural aplicat în lista de verificare sau contribuie la diferențierea populațiilor introduse de specii care sunt indigene în alte părți ale UE.
1.6. Denumirea științifică alternativă a speciei (opțional)
În cazul în care denumirea științifică indicată în câmpul 1.4 diferă de cea utilizată în general la nivel național, statele membre pot introduce aici o alternativă.
1.7. Denumirea comună (opțional)
În cazul în care statele membre doresc să introducă denumirea comună a speciei (sau a subspeciei) utilizată la nivel național, acestea o pot face aici. Acest lucru ar putea fi util în cazul în care proiectul de raport va fi distribuit pentru observații persoanelor care ar putea să nu fie familiarizate cu denumirea științifică sau atunci când se comunică raportul către public.
2. SEZONUL
2.1. Sezonul
Selectați sezonul în care au fost colectate majoritatea datelor raportate, cu opțiunile „Reproducere”, „Iernare” și „Pasaj”.
2.2. Raportare pentru prima dată
Dacă specia este raportată pentru prima dată în statul membru, acest lucru trebuie indicat aici. Câmpul privind raportarea pentru prima dată poate fi utilizat pentru cazurile în care o specie este nou raportată sau raportată într-un sezon care nu a fost raportat anterior. Acest câmp nu trebuie utilizat în cazurile în care denumirea taxonomică a unei specii a fost actualizată. Este posibil ca unele câmpuri din formatul de raportare să nu fie aplicabile în cazul speciilor raportate pentru prima dată, de exemplu atunci când se indică modificarea și motivul modificării de la ultima perioadă de raportare. Raportarea pentru prima dată poate fi indicată prin introducerea mențiunii „Da” în acest câmp.
2.3. Informații suplimentare
Acest câmp permite statelor membre să raporteze, sub formă de text liber, orice informație considerată relevantă. În cazul în care o specie este raportată pentru prima dată, vă rugăm să explicați motivul (și anume o specie nou înregistrată sau alte informații). Orice altă informație suplimentară din această secțiune este opțională.
3. DIMENSIUNEA POPULAȚIEI
3.1. Anul sau perioada
Introduceți anul sau perioada în care a fost stabilită ultima dată dimensiunea populației: AAAA (pentru an) și AAAA-AAAA (pentru perioadă, an-an).
Multe rapoarte vor include perioade, deoarece dimensiunea populației multor specii este estimată în mod obișnuit în timpul proiectelor de atlase naționale, care implică, în mod normal, mai mulți ani de activitate de teren. În multe cazuri, activitatea de teren se va prelungi în afara limitelor perioadei de raportare actuale. Anul sau perioada raportată ar trebui să acopere perioada efectivă în care au fost colectate datele.
În unele cazuri, dimensiunea populației va fi estimată pe baza unui recensământ sau a unui inventar complet al speciilor care a avut loc într-o perioadă de raportare anterioară, dar care a fost actualizat cu rezultatele monitorizării periodice sau utilizând date din sistemele online de colectare a datelor de pe teren. Anul sau perioada raportat(ă) ar trebui să fie cel (cea) la care se referă estimarea raportată a dimensiunii populației.
3.2. Dimensiunea populației
Statele membre ar trebui să utilizeze unitățile de populație [câmpul 3.2 litera (a) „Unitatea”] specificate pentru fiecare combinație specie-sezon în lista de verificare a speciilor. Pentru a permite calcularea dimensiunii globale a populației UE pentru fiecare specie, toate statele membre ar trebui să raporteze datele naționale utilizând aceeași unitate de populație. Pentru marea majoritate a speciilor reproducătoare, numerele ar trebui raportate în unități de perechi reproducătoare („p”), recunoscând că estimările pentru multe specii, inclusiv pentru multe specii comune și larg răspândite, se bazează adesea, în practică, pe numărul de teritorii ocupate (de exemplu, masculi cântători) în timpul sezonului de reproducere. Atunci când dimensiunea populației reproducătoare este raportată ca perechi reproducătoare, dar cifrele sunt obținute din datele primare de pe teren colectate utilizând o altă unitate (de exemplu, cuiburi aparent ocupate pentru anumite păsări marine), aceste informații pot fi furnizate în câmpul 3.7 „Informații suplimentare”.
Într-un număr mic de cazuri care implică specii cu o biologie de reproducere neobișnuită/complexă sau cu un comportament criptic, alte unități – cum ar fi femelele reproducătoare („femelele r”) sau masculii chemători („masculii c”) – sunt mai adecvate decât perechile pentru raportarea dimensiunii populației. Printre acestea se numără anumite specii de ereți, cârstei, dropii și potârnichi. Unitățile care ar trebui utilizate pentru raportarea dimensiunii populației acestor specii sunt indicate în lista de verificare a speciilor de pe portalul de referință.
Pentru rapoartele privind sezoanele de „iernare” (Winter) și de „pasaj” (Passage), dimensiunea populației ar trebui raportată, după caz, utilizând unitatea indivizi („i”).
Pentru raportarea valorilor dimensiunii populației, sunt disponibile trei câmpuri: „(b) minimum”; „(c) maximum”; și „(d) cea mai bună valoare unică”. Numărul de câmpuri utilizate variază în funcție de natura informațiilor privind dimensiunea populației disponibile pentru specia în cauză (a se vedea mai jos), dar trebuie să urmeze una dintre următoarele combinații logice: literele (b) și (c); doar (d); sau (b), (c) și (d).
În cazul în care nu există o estimare precisă a dimensiunii populației, estimările fiind disponibile doar sub formă de interval (și anume minim-maxim), aceste două valori ar trebui raportate în câmpurile (b) și (c). Statele membre sunt încurajate să furnizeze dimensiuni minime și maxime plauzibile ale populației, chiar și pentru speciile puțin cunoscute, pentru a reduce la minimum incertitudinea transpusă în estimarea dimensiunii și tendințelor generale ale populației UE (care implică „ponderarea” cu dimensiunile populației naționale), dar, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în câmpul 3.2 litera (d) se poate totuși raporta o limită inferioară (de preferință cu o notă complementară în câmpul 3.7, de exemplu: „Este puțin probabil ca dimensiunea maximă a populației să depășească 100 000 de perechi.”), „minimum” fiind selectat în câmpul 3.3 „Tipul estimării”.
Dacă populația este foarte bine monitorizată (și adesea, dar nu întotdeauna, relativ mică), poate fi disponibilă o singură valoare exactă, caz în care aceasta poate fi raportată în câmpul (d). În alte cazuri, pot fi disponibile un interval (minimum-maximum) și o valoare medie sau „cea mai probabilă”, caz în care toate acestea pot fi furnizate în câmpurile (b), (c) și (d).
În situația în care se cunoaște doar o valoare minimă (sau maximă) a dimensiunii populației (de exemplu, prin opinia experților), aceasta ar trebui introdusă în câmpul (d) „cea mai bună valoare unică” și NU în câmpul (b) „minimum” sau (c) „maximum”. Acest lucru poate fi explicat în câmpul 3.7 (Informații suplimentare).
În cazul în care există date brute și/sau estimări precise, acestea ar trebui să fie raportate fără rotunjire la nivelul statelor membre; orice astfel de rotunjire va fi efectuată ulterior la nivelul UE, după caz.
În cazul în care specia a dispărut la nivel național din 1980 (și anume apariția sa este menționată ca „EXBA” în lista națională de verificare), în câmpul (d) ar trebui să se introducă „0”, iar în câmpul 3.7 ar trebui să se furnizeze, în mod ideal, și unele indicații privind momentul dispariției (de exemplu, „Ultima reproducere a fost înregistrată în 1998.”). În cazul în care nu este clar dacă specia a dispărut la nivel național sau dacă încă persistă în număr foarte mic, în câmpurile (b) și, respectiv, (c) se pot introduce valorile „0” și, de exemplu, „1”.
3.3. Tipul estimării
Selectați cea mai adecvată descriere a tipului de estimare a dimensiunii populației raportată în câmpul 3.2. Dacă au fost furnizate valori pentru toate câmpul 3.2 literele (b), (c) și (d), alegeți categoria care descrie cel mai bine datele (adesea „medie multianuală” sau „interval de încredere de 95 %”). Mai multe detalii cu privire la opțiuni sunt furnizate mai jos:
— |
cea mai bună estimare – cea mai bună cifră unică disponibilă (inclusiv în cazul în care este disponibilă doar valoarea maximă a dimensiunii populației) sau intervalul, obținut, de exemplu, dintr-un recensământ al populației, dintr-o compilație de cifre din localități, dintr-o estimare bazată pe densitatea populației și pe datele privind distribuția sau din opiniile experților, dar pentru care nu au fost calculate limite de încredere de 95 %. În câmpul 3.4 se poate indica dacă cea mai bună estimare provine din date de monitorizare, din extrapolare sau din opinia experților; |
— |
media multianuală – valoarea medie (și intervalul, și anume estimările celor mai dificili și ale celor mai buni ani) în cazul în care dimensiunea populației a fost estimată pentru mai mulți ani în cursul perioadei de raportare (astfel cum se indică prin înregistrarea în câmpul 3.1); |
— |
interval de încredere de 95 % – estimări obținute din studii prin sondaj sau un model pentru care limitele de încredere de 95 % [astfel cum sunt raportate în câmpul 3.2 literele (b) și (c)] ar putea fi calculate pentru cea mai bună valoare unică [raportată în câmpul 3.2 litera (d)]; |
— |
minimum – în cazul în care nu există date suficiente pentru a furniza chiar și o estimare vag delimitată, dar se știe că dimensiunea populației depășește o anumită valoare sau în cazul în care estimările intervalului raportat provin dintr-un studiu prin sondaj sau dintr-un proiect de monitorizare care probabil subestimează dimensiunea reală a populației. |
Dacă este furnizată atât valoarea intervalului [câmpul 3.2 litera (b) „minimum” și câmpul 3.2 litera (c) „maximum”], cât și valoarea unică [câmpul 3.2 litera (d) „cea mai bună valoare unică”], câmpul 3.3 „Tipul estimării” trebuie să corespundă estimării celei mai precise. Acest lucru trebuie menționat în câmpul 3.7 „Informații suplimentare”.
3.4. Metoda utilizată
Acest câmp este utilizat pentru a detalia metodologia utilizată pentru estimarea dimensiunii populației din câmpul 3.2. Selectați una dintre următoarele categorii:
(a) |
un studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic (de exemplu, din studiile prin sondaj asupra majorității distribuției cunoscute); |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date (de exemplu, de la studii prin sondaj ale unei mici părți din aria de răspândire, utilizând modele bazate pe date privind densitatea/abundența și distribuția, sau de la o estimare existentă actualizată cu ajutorul datelor privind tendințele); |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
Dacă este furnizată atât valoarea intervalului [câmpul 3.2 litera (b) „minimum” și câmpul 3.2 litera (c) „maximum”], cât și valoarea unică [câmpul 3.2 litera (d) „cea mai bună valoare unică”], metoda utilizată ar trebui să corespundă estimării mai precise. Acest lucru trebuie menționat în câmpul 3.7 „Informații suplimentare”.
3.5. Surse
Pentru a crea pista de audit necesară pentru datele raportate în câmpurile 3.1-3.4 de mai sus, introduceți detaliile referințelor-cheie sau ale altor surse de informații utilizate pentru completarea acestor câmpuri. Astfel de surse pot include, de exemplu, documente publicate, date nepublicate deținute în baze de date, site-uri web și grupuri de lucru la nivel de experți. Este preferabil să se furnizeze suficiente informații astfel încât orice persoană care revizuiește raportul (sau îl actualizează în șase sau 12 ani) să poată înțelege originea datelor raportate.
3.6. Modificări și motivul acestora (față de raportul anterior)
Acest câmp este utilizat pentru a indica dacă a existat vreo modificare de la perioada de raportare anterioară în ceea ce privește dimensiunea raportată a populației și, în caz afirmativ, pentru a descrie natura acestei modificări.
Dacă există o modificare, indicați care dintre următoarele opțiuni (b)-(f) se aplică [este posibil să se răspundă „Da” la mai multe opțiuni (b)-(f)] (14):
(a) |
nu, nu există nicio modificare |
(b) |
da, ca urmare a unei modificări reale |
(c) |
da, ca urmare a unor cunoștințe îmbunătățite sau a unor date mai exacte |
(d) |
da, ca urmare a utilizării unei metode diferite (15) (inclusiv modificare taxonomică) |
(e) |
da, dar natura modificării este necunoscută |
(f) |
da, din alte motive |
În cele din urmă, ar trebui să se indice dacă orice diferență a survenit în principal din următoarele cauze (selectați o opțiune):
(a) |
modificare reală |
(b) |
cunoștințe îmbunătățite sau date mai exacte |
(c) |
utilizarea unei metode diferite |
(d) |
necunoscute |
(e) |
alte motive |
Dacă un stat membru dorește să furnizeze informații suplimentare, acest lucru se poate face în câmpul 3.7 „Informații suplimentare”. În cazul în care se bifează câmpul „da, din alte motive”, trebuie să se furnizeze mai multe detalii în câmpul „Informații suplimentare”. Acest câmp ar trebui să fie utilizat numai în cazuri foarte limitate.
3.7. Informații suplimentare (opțional)
Acest câmp opțional poate fi utilizat pentru a furniza informații suplimentare sub formă de text liber relevante pentru datele furnizate pentru evaluarea dimensiunii populației în câmpurile 3.1-3.6, cum ar fi detalii privind orice factor de conversie utilizat pentru a converti estimările de pe teren ale dimensiunii populației în perechi reproducătoare (a se vedea textul aferent câmpului 3.2) sau alte motive de modificare (câmpul 3.6). De exemplu, dacă, din cauza unei modificări a metodelor, un stat membru raportează aceeași dimensiune a populației ca în raportul anterior, chiar dacă a existat o modificare reală, acest lucru poate fi, de asemenea, menționat aici.
4. TENDINȚA POPULAȚIEI
4.1. Tendința pe termen scurt (ultimii 12 ani)
Câmpurile 4.1.1-4.1.5 sunt utilizate pentru a furniza informații cu privire la tendința pe termen scurt a dimensiunii populației, pe baza unei perioade de 12 ani.
4.1.1. Perioadă pentru tendințe pe termen scurt
Perioada pentru tendințe pe termen scurt este de 12 ani (echivalentul a aproximativ două cicluri de raportare). Pentru rapoartele din perioada 2019-2024, aceasta înseamnă că perioada este 2013-2024 sau o perioadă cât mai apropiată de aceasta. Este permisă o anumită flexibilitate, astfel încât, deși, în mod ideal, tendințele ar fi raportate pentru perioada 2013-2024, datele din perioada 2010-2021, de exemplu, vor fi acceptate dacă cele mai bune date disponibile se referă la studiile din anii respectivi sau dacă utilizarea unui punct final anterior înseamnă că raportul național în temeiul articolului 12 poate fi prezentat fără întârziere. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, întrucât tendințele la nivel național trebuie combinate pentru a estima tendința generală la nivelul UE, orice tendință care nu este raportată pentru perioada „ideală” pentru tendințe va fi extrapolată sau trunchiată, după caz (pentru mai multe informații, a se vedea orientările tehnice privind conceptele și definițiile). În cazul speciilor nou-sosite, în mod ideal, tendințele ar trebui raportate cu anul de început ca fiind anul în care specia s-a reprodus/a apărut pentru prima dată; de exemplu, dacă s-a observat că specia s-a reprodus pentru prima dată în 2018, atunci perioada pentru tendințe pe termen scurt ar fi 2018-2024 pentru perioada de raportare 2019-2024.
4.1.2. Direcția tendinței pe termen scurt
Indicați dacă tendința populației în perioada raportată în câmpul 4.1.1 a fost (se poate selecta doar o singură opțiune):
(a) |
stabilă |
(b) |
fluctuantă |
(c) |
crescătoare |
(d) |
descrescătoare |
(e) |
incertă |
(f) |
necunoscută |
Distincția între tendințele „stabile” și cele ușor „crescătoare” sau „descrescătoare” va depinde de natura informațiilor privind tendințele disponibile pentru specia în cauză. În cazul în care sunt disponibile date de monitorizare solide din punct de vedere statistic, ar trebui să fie posibil să se distingă (și, prin urmare, să se raporteze) creșterile sau scăderile relativ ușoare – dar semnificative din punct de vedere statistic (de exemplu, dacă intervalele de încredere de 95 % ale modificării nu se suprapun peste zero). Pe de altă parte, în cazul în care alocarea categoriei de direcție a tendințelor se bazează pe date mai puțin solide (sau pe opinia experților), ar trebui să se utilizeze un prag specificat (o modificare globală de 10 % pe parcursul perioadei pentru tendințe) pentru a face distincția între tendințele „stabile” și tendințele „crescătoare” sau „descrescătoare”. În ambele cazuri, statele membre sunt încurajate să furnizeze informații explicative/suplimentare relevante în câmpul 4.3 „Informații suplimentare” [de exemplu, „Tendința pe termen scurt din sistemul național de monitorizare a speciilor de păsări comune pentru perioada 2013-2024 a fost de -0,4 % (cu un interval de încredere de 95 %: = -1,1 % și +0,4 % pe an), prin urmare, modificarea pentru întreaga perioadă a fost de -4 % (interval de încredere 95 %: -11 % și +4 %); așadar, este clasificată drept «stabilă».”]. Pentru orientări suplimentare, a se vedea orientările tehnice privind conceptele și definițiile.
Categoria „fluctuantă” se aplică speciilor al căror nivel mediu al populației nu s-a modificat în mod semnificativ în perioada pentru tendințe, dar care se caracterizează prin variații interanuale mari ale abundenței, uneori de unul sau două ordine de mărime. Printre speciile care prezintă în mod obișnuit o astfel de dinamică se numără speciile reproducătoare boreale și arctice, cum ar fi anumite bufnițe și forfecuțe, a căror abundență este strâns legată de disponibilitatea hranei care prezintă valori maxime și valori minime ciclice, dar categoria se poate aplica și speciilor care sunt afectate în mod deosebit de condiții climatice nefavorabile sau variabile. Statelor membre li se solicită să limiteze utilizarea acestei categorii la speciile care prezintă creșteri/scăderi interanuale ale populației de ≥ 50 %. Printre acestea se numără speciile care, în general, se consideră că se reproduc sau iernează „în mod regulat” (de exemplu, mai des decât deloc), dar care este posibil să nu apară în fiecare an.
Categoria „incertă” ar trebui să se utilizeze în cazurile în care sunt disponibile unele date de monitorizare, dar aceste date nu sunt suficiente pentru a distinge în mod fiabil între două sau mai multe direcții ale tendințelor, de exemplu între categoria fluctuantă sau cea descrescătoare. Acest fapt s-ar putea datora faptului că eșantioanele sunt de dimensiuni mici și/sau că sistemele de monitorizare au fost create relativ recent. Detalii suplimentare, de exemplu despre datele disponibile și/sau opinia experților referitoare la tendința „reală” probabilă, pot fi furnizate în câmpul 4.3. „Informații suplimentare”. Tendințele din sistemele naționale de monitorizare a speciilor de păsări comune clasificate ca fiind „incerte” de către TRIM (16), de exemplu, ar trebui raportate utilizând această categorie (nu „fluctuantă”). Pentru orientări suplimentare, a se vedea orientările tehnice privind conceptele și definițiile.
Categoria de tendință „necunoscută” ar trebui să se utilizeze numai în cazurile în care nu există informații – cantitative sau calitative – disponibile cu privire la tendința națională a speciei. Cu toate acestea, chiar și în aceste cazuri, experții naționali vor avea adesea o percepție a scenariilor de tendințe mai probabile – sau cel puțin a „limitelor” plauzibile ale oricărei creșteri sau scăderi potențiale – și orice indicație în acest sens (17) ar putea fi foarte utilă atunci când se efectuează evaluările stării populației la nivelul UE.
Orientări suplimentare referitoare la tendințele populației sunt oferite în cadrul orientărilor tehnice privind conceptele și definițiile.
4.1.3. Magnitudinea tendinței pe termen scurt
Dacă în câmpul 4.1.2 se raportează „crescătoare”, „descrescătoare” sau „incertă”, introduceți modificarea procentuală globală a dimensiunii populației în perioada pentru tendințe specificată în câmpul 4.1.1.
Alegeți dintre următoarele opțiuni:
(a) |
minimum |
(b) |
maximum |
(c) |
cea mai bună valoare unică
|
În cazul specific al speciilor care au colonizat sau care s-au stabilit în cursul perioadei pentru tendințe [de exemplu, cele enumerate ca nou-sosite („ARR”) în lista națională de verificare a speciilor], magnitudinea oricărei creșteri a populației ar trebui calculată pe baza dimensiunii populației din anul inițial (18). De exemplu, pentru perioada de raportare 2019-2024, dacă o specie s-a reprodus pentru prima dată (o pereche) în 2018, dar populația reproducătoare în 2024 este de opt perechi, ar trebui să se introducă „2018-2024” în câmpul 4.1.1, să se selecteze „crescătoare” în câmpul 4.1.2 și să se introducă „700” (și anume creșterea procentuală de la unu la opt) în câmpul 4.1.3 litera (c). În mod ideal, ar trebui să se furnizeze, de asemenea, o notă complementară care să confirme anul colonizării și dimensiunea inițială a populației [de exemplu, „Specia s-a reprodus pentru prima dată (o pereche) în 2018.”] în câmpul 4.3 „Informații suplimentare”.
În schimb, pentru speciile care au dispărut la nivel național în cursul perioadei pentru tendințe, simpla raportare a unei scăderi de 100 % nu furnizează toate informațiile necesare pentru a evalua importanța relativă a declinului (scăderile până la zero de la dimensiuni inițiale ale populației, de exemplu, de 1 și 100 reprezintă ambele scăderi de 100 %). În exemplul referitor la o specie care avea o populație reproducătoare de 10 perechi în 2014, dar care a dispărut ca specie reproducătoare în 2021, în câmpul 4.1.1 ar trebui să se introducă „2014-2021”, în câmpul 4.1.2 ar trebui să se selecteze „descrescătoare”, în câmpul 4.1.3 litera (c) ar trebui să se introducă „-100”, iar în câmpul 4.3 „Informații suplimentare” ar trebui să se adauge o notă complementară care să indice dimensiunea populației în 2014 (de exemplu, „Specia a scăzut de la 10 perechi reproducătoare în 2014 la dispariția ca specie reproducătoare în 2021.”).
Deși magnitudinile tendințelor nu sunt obligatorii pentru tendințele raportate ca fiind „stabile” sau „fluctuante” (19), acestea pot fi raportate și în câmpul 4.1.3. Orice altă informație explicativă/suplimentară relevantă, cum ar fi intervalele de încredere ale tendințelor „stabile” sau detalii suplimentare privind fluctuațiile, poate fi furnizată în câmpul 4.3 „Informații suplimentare”.
4.1.4. Tendința pe termen scurt – Metoda utilizată
Utilizați una dintre următoarele categorii:
(a) |
un studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic (de exemplu, compararea a două estimări ale dimensiunii populației care provin din recensăminte complete sau monitorizarea specifică a populației cu o putere statistică performantă); |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date (de exemplu, tendințe derivate din date colectate doar de la un eșantion relativ mic de populație sau bazate pe o dimensiune insuficientă a eșantionului sau tendințe extrapolate din alte măsurători); |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
Se poate alege o singură categorie; în cazul în care datele au fost compilate dintr-o varietate de surse, alegeți categoria pentru cea mai importantă sursă de date.
Câmpul „Metoda utilizată” se aplică atât direcției tendinței pe termen scurt (câmpul 4.1.2), cât și magnitudinii tendinței (4.1.3), întrucât aceste două câmpuri fac parte dintr-o singură evaluare și ar trebui luate în considerare aici.
4.1.5. Surse
Pentru a crea pista de audit necesară pentru datele raportate în câmpurile 4.1.1-4.1.4 de mai sus, introduceți detaliile referințelor-cheie sau ale altor surse de informații utilizate pentru completarea acestor câmpuri. Astfel de surse pot include, de exemplu, documente publicate, date nepublicate deținute în baze de date, site-uri web și grupuri de lucru la nivel de experți. Este preferabil să se furnizeze suficiente informații astfel încât orice persoană care revizuiește raportul (sau îl actualizează în șase sau 12 ani) să poată înțelege originea datelor raportate.
4.2. Tendința pe termen lung (începând aproximativ cu anul 1980)
4.2.1. Perioadă pentru tendința pe termen lung
Perioada ideală pentru raportarea tendințelor pe termen lung este cuprinsă între aproximativ 1980 (când a fost adoptată/a intrat în vigoare Directiva 2009/147/CE) și aproximativ ultimul an al perioadei de raportare. Cu toate acestea, există o anumită flexibilitate în acest sens și, prin urmare, dacă un stat membru a efectuat recensăminte naționale (de exemplu) în anii 1980, 1995, 2015 și 2020, tendința din perioada 1980-2020 ar trebui să fie raportată pentru perioada de raportare 2019-2024). În ceea ce privește speciile care au colonizat teritoriul începând cu anul 1980, ideal ar fi să se raporteze tendințele cu anul de început ca fiind anul în care specia s-a reprodus/a apărut pentru prima dată, de exemplu, dacă s-a observat că specia s-a reprodus pentru prima dată în anul 2000, atunci perioada pentru tendințe pe termen lung ar fi cea care începe cu anul 2000. Pentru speciile nou-sosite, data de începere ar trebui să se încadreze în ultimele două perioade de raportare (și anume 2013-2024 pentru perioada de raportare 2019-2024, a se vedea, de asemenea, textul pentru câmpul 4.1.1).
Statele membre care nu dispun de date din sistemele de monitorizare a populației, anterioare anului 2000, sunt încurajate să consulte alte surse potențiale de informații privind tendințele, cum ar fi cele două ediții ale publicației „Birds in Europe” (20), care prezintă estimări pe benzi ale tendințelor populației naționale (plus referințe justificative) pentru majoritatea speciilor pentru perioadele 1970-1990 și 1990-2000.
4.2.2. Direcția tendinței pe termen lung
A se vedea câmpul 4.1.2 privind direcția tendinței pe termen scurt de mai sus.
În cazul în care alocarea categoriei de direcție a tendințelor se bazează pe date mai puțin solide (sau pe opinia experților), ar trebui să se utilizeze un prag specificat (o modificare globală de 20 % pe parcursul perioadei pentru tendințe pe termen lung) pentru a face distincția între tendințele „stabile” și tendințele „crescătoare” sau „descrescătoare” (pragul de 10 % este utilizat pentru tendința pe termen scurt în câmpul 4.1.2).
Orientări suplimentare referitoare la tendințele populației sunt oferite în cadrul orientărilor tehnice privind conceptele și definițiile.
4.2.3. Magnitudinea tendinței pe termen lung
A se vedea câmpul 4.1.3 privind magnitudinea tendinței pe termen scurt de mai sus.
4.2.4. Tendința pe termen lung – Metoda utilizată
A se vedea câmpul 4.1.4 privind tendința pe termen scurt – Metoda utilizată de mai sus.
4.2.5. Surse
A se vedea câmpul 4.1.5 de mai sus.
4.3. Informații suplimentare (opțional)
Această secțiune poate fi utilizată pentru a furniza informații suplimentare sub formă de text liber, relevante pentru datele furnizate pentru evaluarea tendințelor populației în secțiunile 4.1 și 4.2 (pentru sugestii, a se vedea textul pentru câmpurile precedente).
5. HARTA DISTRIBUȚIEI REPRODUCERII ȘI DIMENSIUNEA ARIEI DE REPRODUCERE
Există deja atlase naționale ale păsărilor reproducătoare pentru majoritatea statelor membre ale UE, iar în 2020 a fost publicat un nou atlas european al păsărilor reproducătoare („EBBA2”) (21). În schimb, puține țări au publicat atlase naționale ale păsărilor de iarnă și multe specii de păsări sunt oricum mult mai mobile în timpul iernii. Prin urmare, nu sunt solicitate date privind distribuția pe timp de iarnă.
5.1. Specii sensibile
Unele specii sunt deosebit de vulnerabile la persecuție, ucidere sau capturare ilegală și, prin urmare, s-ar putea confrunta cu riscuri sporite reale pentru conservarea sau gestionarea lor dacă s-ar pune la dispoziția publicului informații detaliate cu privire la distribuția lor. Într-un număr restrâns de cazuri, statele membre pot considera că o specie este expusă riscului dacă distribuția acesteia este făcută publică la scara de grilaje standard de 10×10 km solicitată (a se vedea secțiunea 5.3). În cazul în care informațiile privind distribuția, dacă sunt raportate în conformitate cu specificațiile din câmpul 5.3, sunt considerate „sensibile”, acest lucru poate fi indicat prin introducerea mențiunii „Da” în acest câmp.
În cazul în care o specie este marcată ca fiind „sensibilă”, Comisia și AEM nu vor dezvălui publicului distribuția acesteia [de exemplu, prin publicarea acestor informații într-o bază de date sau pe un site internet accesibil(ă) publicului].
5.2. Anul sau perioada
Introduceți anul (de exemplu, 2021) sau perioada (de exemplu, 2019-2023) în care a fost stabilită ultima dată distribuția reproducerii. Multe rapoarte vor include perioade, deoarece distribuția majorității speciilor este cartografiată în mod obișnuit în timpul proiectelor de atlase naționale, care implică, în mod normal, mai mulți ani de activitate de teren. Anul sau perioada raportată ar trebui să acopere perioada efectivă în care au fost colectate datele.
În cazul în care nu există informații recente din atlase, statele membre sunt încurajate să raporteze o cifră mai actualizată, prin recartografierea distribuției naționale utilizând alte date, cum ar fi rezultatele sistemelor anuale de monitorizare, datele colectate de pe internet și studiile naționale sau regionale. În astfel de cazuri, harta distribuției va fi elaborată pe baza datelor din perioada de raportare anterioară sau utilizând date de distribuție mai vechi, care au fost actualizate cu rezultatele monitorizării periodice sau utilizând date din sistemele online pentru colectarea datelor. Anul sau perioada raportat(ă) ar trebui să fie cel (cea) la care se referă distribuția raportată.
5.3. Harta distribuției reproducerii
Prezentați o hartă a distribuției, împreună cu metadatele relevante (proiecție, datum, scară). Standardul este reprezentat de celule de grilaj ETRS 89 de 10×10 km în proiecția LAEA (EPSG: 3035) (22). Setul de date privind distribuția va consta în celulele de grilaj de 10 km în care reproducerea este înregistrată sau probabilă (a se vedea orientările de mai jos pentru cartografierea distribuției speciilor); nu este permisă utilizarea datelor privind atributele pentru a indica prezența sau absența unei specii într-o celulă de grilaj. Perioada în care au fost colectate datele privind distribuția ar trebui să fie inclusă în metadate în conformitate cu orientările INSPIRE (23). Specificațiile tehnice pentru hărțile distribuției sunt prezentate pe portalul de referință.
Statele membre sau teritoriile mici, cum ar fi Insulele Canare, Madeira sau Azore, pot utiliza hărți cu grilaje de 1 × 1 km. Acestea vor fi agregate la 10 × 10 km pentru vizualizare la nivel european.
Grilajele pentru fiecare stat membru pot fi descărcate de pe portalul de referință.
Harta ar trebui să indice apariția (și anume prezența sau absența) speciei în scop de reproducere în fiecare celulă de grilaj. În general, ar trebui incluse numai celulele de grilaj în care reproducerea este „confirmată”, „probabilă” sau „posibilă”; pentru definițiile categoriilor și codurilor de reproducere, consultați tabelul 2 din „Metodologie” pentru noul Atlas european al păsărilor reproducătoare (24). Cu toate acestea, în cazurile în care se cunoaște că acoperirea studiilor și disponibilitatea datelor sunt insuficiente, pot fi incluse și celulele considerate susceptibile de a găzdui populații reproducătoare (în special specii comune), utilizând cunoștințe de specialitate sau modelare. În aceste cazuri, în câmpul 5.8 „Informații suplimentare” pot fi furnizate informații suplimentare referitoare la fiabilitatea datelor.
5.4. Dimensiunea distribuției reproducerii
Introduceți suprafața totală a distribuției actuale în statul membru, în km2. În majoritatea cazurilor, acesta va fi numărul de pătrate de 10 × 10 km ocupate înmulțit cu 100. Suprafața distribuției ar trebui să fie reprezentată de grilaje (10 × 10 km sau 1 × 1 km) care apar în întregime sau parțial în statul membru (și anume grilajele intersectate de granițele statelor membre ar trebui luate în considerare în întregime).
Pentru speciile localizate, este posibil să se raporteze suprafața distribuției utilizând o rezoluție mai fină; de exemplu, pentru speciile limitate la un singur loc, suprafața distribuției este suprafața unei localități în care apare specia, care poate fi de câteva hectare.
5.5. Metoda utilizată
Acest câmp este utilizat pentru a detalia metodologia utilizată pentru calcularea dimensiunii distribuției reproducerii din câmpul 5.4. Selectați una dintre următoarele categorii:
(a) |
studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic; |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date; |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
În cazul în care datele au fost compilate dintr-o varietate de surse, utilizați categoria pentru cea mai importantă sursă de date.
„Metoda utilizată” ar trebui să fie raportată ca „(d) date insuficiente sau indisponibile” în cazul în care harta distribuției pe care se bazează suprafața estimată a distribuției (obținută prin cartografiere, modelare sau extrapolare cuprinzătoare sau, în mod excepțional, prin interpretare de specialitate) acoperă mai puțin de 75 % din distribuția reală presupusă a speciei și nu au fost utilizate alte date pentru a completa această lacună în estimarea suprafeței distribuției (și anume harta rezultată este incompletă în raport cu distribuția presupusă a speciei și, prin urmare, suprafața distribuției este subestimată).
5.6. Hărți suplimentare (opțional)
Acest câmp este destinat cazurilor în care un stat membru dorește să prezinte o hartă suplimentară diferită de harta standard prezentată în câmpul 5.3. Rețineți că acesta este un câmp opțional și nu înlocuiește necesitatea de a furniza o hartă în câmpul 5.3.
Aici se pot prezenta hărți la o altă rezoluție decât 10 × 10 km sau cu alte grilaje decât ETRS 89 LAEA (EPSG:3035).
5.7. Surse
Pentru a crea pista de audit necesară pentru datele raportate în câmpurile 5.1-5.6 de mai sus, introduceți detaliile referințelor-cheie sau ale altor surse de informații utilizate pentru completarea acestor câmpuri. Astfel de surse pot include, de exemplu, documente publicate, date nepublicate deținute în baze de date, site-uri web și grupuri de lucru la nivel de experți. Este preferabil să se furnizeze suficiente informații astfel încât orice persoană care revizuiește raportul (sau îl actualizează în șase sau 12 ani) să poată înțelege originea datelor raportate.
5.8. Informații suplimentare (opțional)
Această secțiune poate fi utilizată pentru a furniza informații suplimentare sub formă de text liber (maximum 500 de caractere) relevante pentru datele furnizate pentru evaluarea distribuției reproducerii în câmpurile 5.1-5.7.
6. TENDINȚA DISTRIBUȚIEI REPRODUCERII
6.1. Tendința pe termen scurt (ultimii 12 ani)
Câmpurile 6.1.1-6.1.5 sunt utilizate pentru a furniza informații cu privire la tendințele pe termen scurt ale distribuției reproducerii, pe baza unei perioade de 12 ani. În ceea ce privește tendința pe termen scurt în general, în cazul în care datele sunt absente sau necunoscute, se încurajează utilizarea opiniei experților sau a altor surse de date, de exemplu, în cazul în care studii mai recente, specifice speciei, oferă informații cu privire la tendințele recente sau, în cazul speciilor reproducătoare foarte rare/localizate, cunoașterea locurilor de reproducere anterioare/existente poate permite o comparație simplă (de exemplu, reproducerea era cunoscută în trei situri în 2013 și avea încă loc în aceleași trei situri în anul/în jurul anului 2024, astfel încât tendința distribuției pe termen scurt este, în esență, stabilă), direcția tendinței poate fi evaluată utilizând aceste informații împreună cu opinia experților.
6.1.1. Perioadă pentru tendințe pe termen scurt
Perioada pentru tendințe pe termen scurt este de 12 ani (două cicluri de raportare). Pentru rapoartele din perioada 2019-2024, aceasta înseamnă că perioada este 2013-2024 sau o perioadă cât mai apropiată de aceasta. Este permisă o anumită flexibilitate, astfel încât, deși, în mod ideal, tendințele ar trebui să fie raportate pentru perioada 2013-2024, vor fi acceptate și alte date care acoperă o perioadă diferită, dar comparabilă (de exemplu, 2009-2023), dacă cele mai bune date disponibile se referă la studii din anii respectivi. În ceea ce privește speciile nou-sosite, ideal ar fi să se raporteze tendințele cu anul de început ca fiind anul în care specia s-a reprodus pentru prima dată, de exemplu, dacă s-a observat că specia s-a reprodus pentru prima dată în 2018, atunci perioada pentru tendințe pe termen scurt ar fi 2018-2024 pentru perioada de raportare 2019-2024. Indicați perioada utilizată în acest câmp.
6.1.2. Direcția tendinței pe termen scurt
Indicați dacă tendința distribuției în perioada raportată în câmpul 6.1.1 a fost (se poate selecta doar o singură opțiune):
(a) |
stabilă |
(a) |
fluctuantă |
(b) |
crescătoare |
(c) |
descrescătoare |
(d) |
incertă |
(e) |
necunoscută |
Pentru orientări suplimentare privind interpretarea și utilizarea acestor categorii de direcții ale tendințelor, a se vedea textul pentru câmpul 4.1.2 Direcția tendinței pe termen scurt în rândul populației. Categoria „fluctuantă” se va aplica probabil unui număr mai mic de tendințe ale distribuției decât tendințele populației, dar poate fi totuși adecvată, de exemplu, în cazurile în care distribuția națională a unei specii (care apare în mod regulat) este puternic influențată de condițiile sezoniere din alte părți (de exemplu, secarea zonelor umede favorizate mai spre sud).
6.1.3. Magnitudinea tendinței pe termen scurt
Dacă în câmpul 6.1.2 se raportează „crescătoare”, „descrescătoare” sau „incertă”, introduceți modificarea procentuală globală a dimensiunii distribuției în perioada pentru tendințe specificată în câmpul 6.1.1.
Alegeți dintre următoarele opțiuni:
(a) |
minimum |
(b) |
maximum |
(c) |
cea mai bună valoare unică
|
Dacă este disponibilă, magnitudinea tendinței poate fi raportată și pentru tendința „stabilă” sau „fluctuantă”.
Pentru orientări privind cazurile specifice de specii care fie au colonizat, fie au dispărut la nivel național în perioada pentru tendințe, consultați textul aferent pentru câmpul 4.1.3 Magnitudinea tendinței pe termen scurt pentru populație.
6.1.4. Tendința pe termen scurt – Metoda utilizată
Acest câmp este utilizat pentru a detalia metodologia utilizată pentru calcularea magnitudinii tendinței pe termen scurt. Selectați una dintre următoarele categorii:
(a) |
un studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic (de exemplu, compararea a două hărți ale distribuției bazate pe date de distribuție exacte sau monitorizarea specifică a distribuției unei specii cu o putere statistică performantă); |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date (de exemplu, tendințe derivate din date privind aparițiile colectate în alte scopuri sau din date colectate doar dintr-o parte a ariei geografice a unui habitat sau tendințe bazate pe măsurarea altor factori predictivi ai distribuției habitatului, cum ar fi modificările acoperirii terenurilor); |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
6.1.5. Surse
Pentru a crea pista de audit necesară pentru datele raportate în câmpurile 6.1.1-6.1.4 de mai sus, introduceți detaliile referințelor-cheie sau ale altor surse de informații utilizate pentru completarea acestor câmpuri. Astfel de surse pot include, de exemplu, documente publicate, date nepublicate deținute în baze de date, site-uri web și grupuri de lucru la nivel de experți. Este preferabil să se furnizeze suficiente informații astfel încât orice persoană care revizuiește raportul (sau îl actualizează în șase sau 12 ani) să poată înțelege originea datelor raportate.
6.2. Tendința pe termen lung (începând aproximativ cu anul 1980)
6.2.1. Perioadă pentru tendința pe termen lung
Perioada ideală pentru raportarea tendințelor pe termen lung este cuprinsă între aproximativ 1980 (când a fost adoptată/a intrat în vigoare Directiva Păsări) și aproximativ ultimul an al perioadei de raportare. Cu toate acestea, există o anumită flexibilitate în acest sens și, prin urmare, dacă un stat membru a efectuat studii pentru atlase naționale (de exemplu) în 1980, 1995, 2015 și 2020, tendința dintre 1980 și 2020 ar trebui să fie raportată pentru perioada de raportare 2019-2024).
În cazul speciilor care au colonizat după anul 1980, în mod ideal, tendințele ar trebui raportate cu anul de început ca fiind anul în care specia s-a reprodus pentru prima dată; de exemplu, dacă s-a observat că specia s-a reprodus pentru prima dată în anul 2000, atunci perioada pentru tendințe pe termen lung ar fi cea începând cu anul 2000. Pentru speciile nou-sosite, data de începere ar trebui să se încadreze în ultimele două perioade de raportare (și anume 2013-2024 pentru perioada de raportare 2019-2024, a se vedea, de asemenea, textul pentru câmpul 6.1.1).
Statele membre care nu dispun de date privind tendințele distribuției de dinainte de anul 2000 ar putea consulta Atlasul EBCC (25) inițial sau publicația Birds in Europe (26), care prezintă estimări pe benzi ale tendinței ariei de răspândire la nivel național pentru specii în perioada 1970-1990.
6.2.2. Direcția tendinței pe termen lung
A se vedea câmpul 6.1.2 privind direcția tendinței pe termen scurt de mai sus.
6.2.3. Magnitudinea tendinței pe termen lung
A se vedea câmpul 6.1.3 privind magnitudinea tendinței pe termen scurt.
6.2.4. Tendința pe termen lung – Metoda utilizată
A se vedea câmpul 6.1.4 privind tendința pe termen scurt – Metoda utilizată.
6.2.5. Surse
A se vedea câmpul 6.1.5.
6.3. Informații suplimentare (opțional)
Această secțiune poate fi utilizată pentru a furniza informații suplimentare sub formă de text liber (maximum 500 de caractere) relevante pentru datele furnizate pentru evaluarea tendinței distribuției reproducerii în secțiunile 6.1 și 6.2. De exemplu, un stat membru ar putea dori să raporteze informații cu privire la schimbările geografice ale distribuției (pe termen scurt sau lung) sau la fragmentarea distribuției, chiar dacă nu sunt raportate modificări ale dimensiunii generale a distribuției.
7. PRINCIPALELE PRESIUNI ȘI AMENINȚĂRI
Această secțiune este concepută pentru a colecta informații cu privire la principalii factori responsabili de declinul speciilor individuale, de suprimarea numărului acestora sau de restrângerea ariei lor de răspândire. Aceasta ar trebui să fie completată pentru toate speciile care apar în mod regulat (astfel cum sunt enumerate în lista de verificare a păsărilor prevăzută la articolul 12) pentru grupurile următoare:
— |
speciile prevăzute în anexa I la Directiva 2009/147/CE; |
— |
speciile reproducătoare și speciile care iernează prevăzute în anexa II la Directiva 2009/147/CE; |
— |
orice altă specie migratoare care determină desemnarea ca arie de protecție specială (SPA) la nivel național. |
Statele membre sunt încurajate să furnizeze aceste informații pentru toate speciile rămase pentru care sunt disponibile informații.
Mai multe informații referitoare la raportarea în funcție de sezon cu privire la speciile în timpul sezonului de reproducere, iernare sau pasaj din anexa I la Directiva 2009/147/CE și alte specii care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA) pot fi găsite în
Tabelul 2: Secțiuni ale formatului raportului privind speciile, care trebuie completate pentru sezonul de reproducere (Breeding), sezonul de iernare (Winter) și sezonul de pasaj (Passage) pentru diferite categorii de specii de păsări
Presiunile au acționat în perioada de raportare actuală și au un impact asupra viabilității pe termen lung a speciei sau a habitatului (habitatelor) acesteia; amenințările sunt impacturi viitoare/previzibile (în următoarele două perioade de raportare) care pot afecta viabilitatea pe termen lung a speciei și/sau a habitatului (habitatelor) acesteia (a se vedea tabelul 3). Amenințările nu se raportează separat; se înțelege că o presiune raportată cu momentul „în curs și probabil să apară în viitor” este atât o presiune, cât și o amenințare, în timp ce o presiune raportată cu momentul „numai în viitor” este doar o amenințare. Amenințările ar trebui să reprezinte acele aspecte considerate a fi probabile în mod rezonabil (de exemplu, pe baza presiunilor actuale raportate sau a proiectelor de dezvoltare previzibile). Definiția presiunilor și a amenințărilor este prezentată în tabelul 3 de mai jos.
Tabelul 3
Definiția unei presiuni și a unei amenințări (în contextul raportării în temeiul articolului 12)
|
Perioada de acțiune/definiție |
Intervalul de timp |
Presiunea |
Acționează în prezent și/sau în timpul (oricărei părți din sau al întregii) perioadei de raportare actuale. |
Perioada de raportare actuală de șase ani. |
Amenințare |
Factorii care se preconizează că vor acționa în viitor, după perioada de raportare actuală. |
Două perioade de raportare viitoare, și anume în termen de 12 ani de la sfârșitul perioadei de raportare actuale. |
7.1. Caracterizarea presiunilor
Furnizați lista presiunilor: enumerați maximum 20 de presiuni. Lista presiunilor este disponibilă pe portalul de referință.
Pentru fiecare taxon de păsări:
(a) |
selectați maximum 20 de intrări pentru presiuni utilizând codul de la al doilea nivel al listei ierarhice. Lista presiunilor și amenințărilor este disponibilă pe portalul de referință. |
(b) |
pentru fiecare presiune, indicați momentul, care reprezintă intervalul de timp în care acționează.
|
(c) |
indicați, pentru fiecare, proporția populației afectate de presiune (sfera) – „în întregime > 90 %”, „majoritate 50-90 %” sau „minoritate < 50 %”.
|
(d) |
indicați influența asupra populației sau a habitatului speciei – „influență mare”, „influență medie” sau „influență scăzută”. Influența indică modul în care presiunea afectează declinul populației sau al habitatului speciei.
|
(e) |
indicați locul în care acționează în principal presiunea. Ar trebui selectată o singură opțiune.
|
Impactul general al unei presiuni, astfel cum este înregistrat în câmpurile „Momentul”, „Sfera” și „Influența”, ar trebui să reflecte influența presiunii asupra tendințelor speciei.
În cazul în care printre presiuni se selectează Specii alogene invazive (SAI) de interes pentru Uniune, este obligatoriu să se furnizeze denumirile acestor specii la litera (f). O listă verticală va fi disponibilă pentru aceste specii. Pentru lista SAI de interes pentru Uniune, a se vedea portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12. Atunci când o presiune se referă la „Alte specii alogene invazive (altele decât speciile de interes pentru Uniune)”, furnizarea denumirilor acestor specii este opțională la litera (g). Vă rugăm să selectați din baza de date EASIN (a se vedea portalul de referință privind raportarea în temeiul articolului 12). Se pot selecta mai multe specii pentru ambele cazuri.
Dacă un stat membru dorește să furnizeze informații mai exacte cu privire la natura unei anumite presiuni, acestea pot fi introduse în câmpul 7.4 „Informații suplimentare”.
Orientări mai detaliate privind raportarea presiunii/amenințărilor sunt furnizate în liniile directoare și în notele din lista presiunilor și amenințărilor disponibile pe portalul de referință.
7.2. Metode utilizate (opțional)
Câmpul opțional „Metode utilizate” are rolul de a furniza informații generale pentru raportarea presiunilor și nu este necesar pentru presiuni specifice. În cazul în care se utilizează o metodologie pentru o presiune specifică, aceste informații pot fi furnizate în câmpul 7.4 „Informații suplimentare”.
Alegeți una dintre următoarele categorii:
(a) |
studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic; |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date; |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
Se poate alege o singură categorie; în cazul în care datele au fost compilate dintr-o varietate de surse, alegeți categoria pentru cea mai importantă sursă de date.
7.3. Surse de informații (opțional)
Pentru a furniza pista de audit necesară pentru datele raportate în câmpul 7.1 de mai sus, statele membre pot introduce detaliile referințelor-cheie sau ale altor surse care susțin dovezile privind presiunile raportate. Astfel de surse pot include, de exemplu, documente publicate, date nepublicate deținute în baze de date, site-uri web și grupuri de lucru la nivel de experți. În cazul în care opinia experților a fost indicată în câmpul 7.2, această opțiune poate fi detaliată în continuare în acest câmp. Este preferabil să se enumere suficiente informații astfel încât orice persoană care revizuiește raportul (sau îl actualizează în șase sau 12 ani) să poată înțelege originea informațiilor raportate.
7.4. Informații suplimentare (opțional)
Dacă un stat membru dorește să furnizeze informații suplimentare cu privire la anumite presiuni (de exemplu, estimări ale mortalității anuale cauzate de o anumită presiune, de exemplu uciderea ilegală) sau la metodologie, acestea pot fi furnizate în acest câmp.
8. MĂSURI DE CONSERVARE
Statele membre sunt invitate să descrie cele mai importante măsuri de conservare adoptate pentru speciile pentru care se solicită aceste informații (a se vedea
Tabelul 2: Secțiuni ale formatului raportului privind speciile, care trebuie completate pentru sezonul de reproducere (Breeding), sezonul de iernare (Winter) și sezonul de pasaj (Passage) pentru diferite categorii de specii de păsări). Statele membre sunt, de asemenea, încurajate să furnizeze aceste informații și pentru toate speciile rămase, dacă sunt disponibile.
8.1. Stadiul de punere în aplicare a măsurilor
Selectați dacă sunt necesare sau nu măsuri. Dacă răspunsul este „Da”, selectați dintre următoarele opțiuni (se poate selecta doar o singură opțiune):
(a) |
măsuri identificate, dar niciuna nu a fost încă adoptată; |
(b) |
măsuri necesare, dar nu pot fi identificate; |
(c) |
o parte din măsurile identificate au fost adoptate; |
(d) |
majoritatea măsurilor/toate măsurile identificate au fost adoptate. |
8.2. Domeniul de aplicare al măsurilor luate
În cazul în care o parte din măsurile identificate au fost adoptate [8.1 litera (c)] sau majoritatea măsurilor/toate măsurile identificate au fost adoptate [8.1 litera (d)], indicați domeniul de aplicare al acestor măsuri, și anume proporția din populație pe care o afectează:
(a) |
< 50 % |
(b) |
50-90 % |
(c) |
> 90 % |
Evaluarea ar trebui să fie efectuată în mod general.
8.3. Scopul principal al măsurilor adoptate
A. |
Indicați scopurile principale ale măsurilor adoptate. Această parte ar trebui să se completeze numai în cazul în care au fost adoptate măsuri de conservare [câmpul 8.1 litera (c) „O parte din măsurile identificate și adoptate” este marcat cu „Da” sau câmpul 8.1 litera (d) „Majoritatea măsurilor/toate măsurile identificate și adoptate” este marcat cu „Da”]. Pot fi identificate mai multe scopuri:
|
B. |
Pentru a identifica scopul principal al măsurilor adoptate, vă rugăm să indicați dacă scopul este de (se poate selecta doar o singură opțiune):
|
Scopul acestui câmp nu este de a descrie efectul măsurilor, ci mai degrabă de a descrie obiectivul urmărit al măsurilor puse în aplicare. Răspunsul este detaliat în continuare în câmpul 8.5 de mai jos.
8.4. Localizarea măsurilor
Indicați locul în care sunt puse în aplicare în principal măsurile. Această parte ar trebui să se completeze numai în cazul în care au fost adoptate măsuri de conservare [câmpul 8.1 litera (c) „O parte din măsurile identificate au fost adoptate” și câmpul 8.1 litera (d) „Majoritatea măsurilor/toate măsurile identificate au fost adoptate” sunt marcate cu „Da”] – (se poate selecta doar o singură opțiune):
(a) |
numai în interiorul rețelei Natura 2000; |
(b) |
atât în interiorul, cât și în afara rețelei Natura 2000; |
(c) |
numai în afara rețelei Natura 2000. |
Acest câmp încearcă să surprindă locul în care se află principalul obiectiv al acțiunii de conservare. Prin urmare, alegeți opțiunea (a) dacă toate sau marea majoritate a măsurilor de conservare sunt limitate la Natura 2000, opțiunea (b) dacă există un efort aproximativ egal de a pune în aplicare măsuri în interiorul și în afara rețelei Natura 2000 și opțiunea (c) dacă toate sau marea majoritate a măsurilor sunt adoptate în afara rețelei Natura 2000.
8.5. Răspunsul la măsuri
Furnizați o estimare a momentului în care măsurile încep sau se preconizează că vor începe să neutralizeze presiunea și să producă efecte pozitive (în ceea ce privește scopul principal al măsurilor indicat în câmpul 8.3). Alegeți o opțiune dintre următoarele:
(a) |
răspuns pe termen scurt (în actuala perioadă de raportare, de exemplu, 2019-2024); |
(b) |
răspuns pe termen mediu (în următoarele două perioade de raportare, de exemplu 2025-2036); |
(c) |
răspuns pe termen lung (de exemplu, după 2036). |
8.6. Lista principalelor măsuri de conservare
Enumerați maximum 20 de măsuri de conservare. Statele membre ar trebui să utilizeze codurile furnizate pe portalul de referință.
Orientări mai detaliate privind utilizarea măsurilor de conservare sunt furnizate în orientările tehnice privind conceptele și definițiile și în notele din lista măsurilor de conservare disponibile pe portalul de referință.
8.7. Informații suplimentare (opțional)
Aici se pot raporta informații suplimentare pentru a ajuta la înțelegerea informațiilor furnizate cu privire la măsurile de conservare.
9. ACOPERIREA NATURA 2000 [ARII DE PROTECȚIE SPECIALĂ (SPA)]
Această secțiune este concepută pentru a colecta informații despre acoperirea Natura 2000 [arii de protecție specială (SPA)] pentru specii individuale. În temeiul articolului 4 din directivă, statele membre sunt obligate să clasifice ca SPA teritoriile cele mai adecvate pentru anumite specii. Pentru a evalua gradul de acoperire a rețelei de arii de protecție specială (SPA) pentru fiecare specie relevantă la nivelul UE, statelor membre li se solicită să raporteze dimensiunea (și tendința pe termen scurt) a populației care apare în cadrul rețelei lor naționale de SPA.
Secțiunea ar trebui completată numai pentru speciile din anexa I la Directiva 2009/147/CE și pentru alte specii migratoare care determină clasificarea ca SPA la nivel național, astfel cum se indică în lista de verificare a speciilor de pe portalul de referință.
Mai multe informații referitoare la raportarea în funcție de sezon cu privire la speciile în timpul sezonului de reproducere, de iernare sau de pasaj din anexa I la Directiva 2009/147/CE și alte specii care determină clasificarea ca arie de protecție specială (SPA) pot fi găsite în
Tabelul 2: Secțiuni ale formatului raportului privind speciile, care trebuie completate pentru sezonul de reproducere, sezonul de iernare și sezonul de pasaj pentru diferite categorii de specii de păsări
A se vedea informațiile generale din orientările tehnice privind conceptele și definițiile.
9.1. Dimensiunea populației în interiorul Natura 2000 [rețeaua de arii de protecție specială (SPA)]
Furnizați o estimare a dimensiunii totale a populației cuprinse în întreaga rețea națională de arii de protecție specială (SPA) în cursul aceluiași an sau al aceleiași perioade ca cel (cea) raportat(ă) în câmpul 3.1. A se vedea textul pentru câmpul 3.2 Dimensiunea populației de mai sus pentru detalii privind completarea câmpurilor (a), (b), (c) și/sau (d).
Pentru a evita cifrele exagerate, statele membre ar putea fi nevoite să ajusteze în jos dimensiunea totală a populației din interiorul rețelei Natura 2000 pentru unele specii mobile care iernează, pentru a ține cont de deplasările semnificative de indivizi între ariile de protecție specială (SPA), astfel cum s-ar putea aplica, de exemplu, în cazul diferitelor specii de gâște care iernează în nord-vestul Europei.
9.2. Tipul estimării
Selectați una dintre următoarele opțiuni:
— |
cea mai bună estimare – cea mai bună cifră unică disponibilă (inclusiv în cazul în care este disponibilă doar valoarea maximă a dimensiunii populației) sau intervalul, obținut, de exemplu, dintr-un recensământ al populației, dintr-o compilație de cifre din localități, dintr-o estimare bazată pe densitatea populației și pe datele privind distribuția sau din opiniile experților, dar pentru care nu au fost calculate limite de încredere de 95 %. În câmpul 9.3 se poate indica dacă cea mai bună estimare provine din date de monitorizare, din extrapolare sau din opinia experților; |
— |
media multianuală – valoarea medie (și intervalul) în cazul în care dimensiunea populației a fost estimată pentru mai mulți ani în cursul perioadei de raportare; |
— |
interval de încredere de 95 % – estimări obținute din studii prin sondaj sau un model pentru care ar putea fi calculate limite de încredere de 95 % [astfel cum sunt raportate în câmpul 9.1 literele (b) și (c)]; |
— |
minimum – în cazul în care nu există date suficiente pentru a furniza chiar și o estimare vag delimitată a dimensiunii populației, dar se știe că dimensiunea populației depășește o anumită valoare sau în cazul în care intervalul raportat provine dintr-un studiu prin sondaj sau dintr-un proiect de monitorizare care probabil subestimează dimensiunea reală a populației. |
Urmați aceleași orientări ca și în cazul câmpului 3.3 „Tipul estimării” pentru dimensiunea populației.
9.3. Dimensiunea populației în interiorul rețelei – Metoda utilizată
Selectați una dintre următoarele opțiuni (similare câmpului 3.4 „Metoda utilizată”):
(a) |
studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic; |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date; |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
Urmați aceleași orientări ca și în cazul câmpului 3.4 „Metoda utilizată” pentru dimensiunea populației.
9.4. Tendința pe termen scurt a dimensiunii populației în cadrul rețelei – Direcția
La fel ca în câmpul 4.1.2 „Direcția tendinței pe termen scurt”, indicați dacă tendința populației în cadrul rețelei de arii de protecție specială (SPA) în perioada pentru tendințe pe termen scurt (astfel cum a fost raportată în câmpul 4.1.1) a fost (se poate selecta doar o singură opțiune):
(a) |
stabilă |
(b) |
fluctuantă |
(c) |
crescătoare |
(d) |
descrescătoare |
(e) |
incertă |
(f) |
necunoscută |
Pentru orientări suplimentare privind interpretarea și utilizarea acestor categorii de direcții ale tendințelor, a se vedea textul pentru câmpul 4.1.2 „Direcția tendinței pe termen scurt”.
9.5. Tendința pe termen scurt a dimensiunii populației în cadrul rețelei – Metoda utilizată
Selectați care dintre următoarele opțiuni descrie cel mai bine metoda utilizată pentru evaluarea direcției tendințelor pe termen scurt (conform câmpului 4.1.4 „Tendința pe termen scurt – Metoda utilizată”):
(a) |
studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic; |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date; |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
Se poate alege o singură categorie; în cazul în care datele au fost compilate dintr-o varietate de surse, alegeți categoria pentru cea mai importantă sursă de date.
Urmați aceleași orientări ca și în cazul câmpului 4.1.4 „Tendința pe termen scurt – Metoda utilizată”.
9.6. Informații suplimentare (opțional)
Această secțiune poate fi utilizată pentru a furniza informații suplimentare sub formă de text liber (maximum 500 de caractere) relevante pentru datele furnizate în câmpurile 9.1-9.5.
Informațiile de mai jos pentru secțiunea 10 „Progresele înregistrate în ceea ce privește planurile de acțiune pentru specii (PAS), planurile de gestionare (PG) și declarațiile succinte privind gestionarea (DSG) la nivel internațional” și secțiunea 11 „Informații referitoare la speciile din anexa II” trebuie furnizate pentru fiecare taxon din toate sezoanele relevante.
10. PROGRESELE ÎNREGISTRATE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PLANURILE DE ACȚIUNE PENTRU SPECII (PAS), PLANURILE DE GESTIONARE (PG) ȘI DECLARAȚIILE SUCCINTE PRIVIND GESTIONAREA (DSG) LA NIVEL INTERNAȚIONAL
Această secțiune este concepută pentru a colecta informații cu privire la activitatea statelor membre referitoare la unele dintre cele mai amenințate specii de păsări din UE, pentru care au fost elaborate planuri de acțiune pentru specii (PAS) sau declarații succinte privind gestionarea (DSG) la nivel internațional (sau multilateral) (27), precum și la o serie de specii care pot fi vânate considerate a fi într-o stare precară în UE și pentru care au fost elaborate planuri de gestionare (PG) (28). Raportarea include, de asemenea, activitatea desfășurată în cadrul planurilor adoptate de alte organizații internaționale la care UE este parte semnatară, cum ar fi Convenția de la Berna (29), Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice (AEWA) (30) și Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice (CMS) (31).
Începând cu anii 1990, s-au cheltuit resurse semnificative ale UE pentru conservarea multora dintre aceste specii (de exemplu, prin intermediul proiectelor LIFE), astfel încât statelor membre li se solicită să prezinte un rezumat al acțiunilor întreprinse la nivel național pentru a implementa aceste planuri și pentru a îmbunătăți starea speciilor relevante. Lista taxonilor relevanți, cu indicarea tipului de plan, este disponibilă pe portalul de referință. Această secțiune trebuie completată la nivel de specie/subspecie.
10.1. Tipul de plan internațional
Utilizați tipul de plan internațional [plan de acțiune pentru specii (PAS), plan de gestionare (PG) sau declarație succintă privind gestionarea (DSG)] specificat în lista taxonilor cu planuri internaționale/multilaterale, disponibilă pe portalul de referință.
10.2. A fost adoptat un plan național legat de planul de acțiune pentru specii (PAS)/planul de gestionare (PG)/declarația succintă privind gestionarea (DSG) la nivel internațional?
Vă rugăm să selectați „Da” sau „Nu”. Dacă ați răspuns „Da”, vă rugăm să furnizați un link web către (și/sau referința bibliografică pentru) planul național în câmpul 10.5 „Surse de informații suplimentare” de mai jos. Câmpurile 10.3 și 10.4 trebuie completate indiferent dacă se selectează aici „Da” sau „Nu”.
10.3. Evaluarea eficacității planurilor de acțiune pentru specii (PAS) pentru speciile amenințate la nivel mondial
Acest câmp este utilizat pentru a furniza informații cu privire la starea speciei la nivel național (în ceea ce privește dimensiunea populației și aria de răspândire/distribuția) în raport cu obiectivele prezentate în planurile de acțiune pentru specii (PAS)/declarațiile succinte privind gestionarea (DSG). Lista speciilor cu PAS și DSG pentru care ar trebui completat acest câmp este furnizată în lista taxonilor cu planuri internaționale/multilaterale, disponibilă pe portalul de referință (32). O listă mai detaliată, care include obiectivele care trebuie luate în considerare în cadrul evaluării pentru fiecare specie, este furnizată pe portalul de referință.
Unele planuri enumeră obiective diferite pe termen scurt și pe termen lung. De exemplu, pentru Clanga clanga [= Aquila clanga], planul de acțiune enumeră următoarele obiective legate fie de distribuție, fie de dimensiunea populației:
(a) |
„pe termen scurt, pentru a opri declinul populației și de a proteja toate habitatele existente de reproducere, de odihnă și înnoptat și de iernare”; |
(b) |
„pe termen lung, pentru a proteja distribuția și numărul populației europene de acvilă țipătoare, readucând aria de răspândire la cea din 1920”. |
În cazul în care obiectivul pe termen scurt (de exemplu, stabilizarea dimensiunii populației) a fost atins sau în cazul în care s-au înregistrat progrese în direcția atingerii obiectivului, ar trebui selectată opțiunea „(a) se apropie de îndeplinirea scopului/obiectivului (obiectivelor) planului”.
Unele planuri includ obiective care nu sunt exprimate direct ca o creștere/stabilizare a populației sau a distribuției, ci, de exemplu, ca o reducere a mortalității cauzate de anumite presiuni sau protejarea/refacerea anumitor situri-cheie. Eficacitatea unui plan ar trebui să fie evaluată având în vedere impactul acestor măsuri asupra dimensiunii/distribuției populației. De exemplu, dacă au fost refăcute mai multe situri-cheie pentru o specie (s-a atins un obiectiv pe termen scurt) cu scopul pe termen lung de a stabiliza populația unei specii, dar dimensiunea populației este în continuare în declin (într-un ritm care nu s-a modificat), ar trebui selectată opțiunea „(b) nu s-a modificat”.
Vă rugăm să alegeți una dintre următoarele opțiuni:
(a) |
se apropie de îndeplinirea scopului/obiectivului (obiectivelor) planului; |
(b) |
nu s-a modificat; |
(c) |
se deteriorează și mai mult, îndepărtându-se de scopul/obiectivul (obiectivele) planului. |
10.4. Evaluarea eficacității planurilor de gestionare (PG) pentru speciile care pot fi vânate, aflate în stare nesigură
Acest câmp este specific speciilor care pot fi vânate, aflate în stare nesigură. Acesta este utilizat pentru a furniza informații cu privire la starea acestor specii (în ceea ce privește dimensiunea populației și aria de răspândire/distribuția) la nivel național, în raport cu obiectivele prezentate în planurile de gestionare (PG). Lista speciilor cu planuri de gestionare (PG) pentru care ar trebui completat acest câmp este furnizată în lista taxonilor cu planuri internaționale/multilaterale, disponibilă pe portalul de referință (33). O listă mai detaliată, care include obiectivele care trebuie luate în considerare în cadrul evaluării pentru fiecare specie, este furnizată pe portalul de referință.
Vă rugăm să alegeți una dintre următoarele opțiuni (urmați aceleași orientări ca și în cazul câmpului 10.3):
(a) |
se îmbunătățește; |
(b) |
nu s-a modificat; |
(c) |
continuă să se deterioreze. |
10.5. Surse de informații suplimentare
În acest câmp, statelor membre li se solicită să furnizeze linkuri către site-urile web corespunzătoare, linkuri web și/sau referințe bibliografice pentru publicațiile relevante (de exemplu, un plan național), datele de contact ale organizațiilor responsabile etc.
11. INFORMAȚII REFERITOARE LA SPECIILE DIN ANEXA II (ARTICOLUL 7 DIN DIRECTIVA 2009/147/CE)
Această secțiune trebuie completată la nivel de specie/subspecie.
11.1. Este specia vânată la nivel național?
Nu toate speciile enumerate în anexa II la Directiva 2009/147/CE sunt vânate în toate statele membre (relevante). Indicați aici dacă specia în cauză este într-adevăr vânată în țara dumneavoastră (34). În caz afirmativ, completați câmpurile 11.2-11.4 de mai jos.
Acest câmp indică dacă o specie este de fapt vânată la nivel național. De exemplu, dacă legislația națională/regională nu clasifică o specie ca putând fi vânată (prin urmare, nu poate fi vânată) sau dacă există o interdicție permanentă (pentru speciile care pot fi vânate), răspunsul ar trebui să fie „Nu”. Mai multe informații pot fi furnizate în câmpul 11.4 „Informații suplimentare”.
11.2. Vânat efectiv
Furnizați statistici naționale privind vânatul efectiv (în indivizi) pe an/sezon de vânătoare pe parcursul celor șase ani ai perioadei de raportare: indicați unitatea (indivizi) în câmpul 11.2 litera (a) și completați în continuare câmpul 11.2 litera (b) dacă este cazul (de exemplu, sezon de vânătoare, opțional) și câmpul 11.2 litera (c) cu informații pe sezon de vânătoare sau pe an (în cazul în care nu se utilizează sezonul de vânătoare). Pentru perioada de raportare 2019-2024, sezonul de vânătoare 1 este 2018-2019 (începe în toamna anului 2018 și se încheie în primăvara anului 2019); sezonul 6 este 2023-2024. În cazul în care se cunoaște o valoare exactă, vă rugăm să o introduceți atât în câmpul „minimum”, cât și în câmpul „maximum”. Dacă sunt disponibile doar numere minime sau doar numere maxime, acestea trebuie raportate în câmpul „Min.” și, respectiv, „Max.”. De asemenea, se pune la dispoziție și opțiunea „necunoscută”.
În cazurile în care statisticile privind vânatul efectiv sunt disponibile numai pentru un grup de specii, fără o defalcare fiabilă pe specii, proporția (de exemplu, 50-90 % pentru specia dominantă și 0-5 % pentru celelalte specii) pentru fiecare specie ar trebui să fie estimată și raportată ca valori „Min.” și „Max.” în câmpul 11.2. În câmpul 11.4 „Informații suplimentare” ar trebui să se furnizeze o explicație corespunzătoare [de exemplu, „s-au obținut statistici privind vânatul efectiv (min.-max.) pentru un grup de specii ([specia 1], [specia 2], [specia x]), dar probabil > 90 % se referă la specia din prezentul raport”]. „Metoda utilizată” (câmpul 11.3) ar trebui să reflecte faptul că cifrele reale raportate reprezintă o aproximare și ar trebui să fie „b” sau, respectiv, „c”.
11.3. Vânat efectiv – Metoda utilizată
Selectați care dintre următoarele opțiuni descrie cel mai bine metoda utilizată pentru furnizarea de statistici privind vânatul efectiv:
(a) |
studiu complet sau o estimare solidă din punct de vedere statistic; |
(b) |
bazată în principal pe extrapolare pornind de la un volum limitat de date; |
(c) |
bazată în principal pe opinia experților, cu date foarte limitate; |
(d) |
date insuficiente sau indisponibile. |
11.4. Informații suplimentare (opțional)
Furnizați linkuri web sau referințe bibliografice pentru principalele surse de informații utilizate pentru completarea câmpurilor din secțiunea 11, inclusiv informații detaliate privind oricare rapoarte naționale sau baze de date online. De asemenea, pot fi furnizate aici orice altă informație referitoare la statisticile privind vânatul efectiv, de exemplu informații legate de verificările de validare ale calității și exactității datelor sau dacă se colectează date demografice suplimentare (de exemplu, prin studii privind aripile). Se poate raporta, de asemenea, orice modificare recentă a metodelor de studiu sau a instrumentelor de raportare.
Referințe
BirdLife International (2004), „Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status” (Păsările din Europa: estimări ale populației, tendințe și stare de conservare). BirdLife International (BirdLife Conservation Series nr. 12), Cambridge, Regatul Unit.
del Hoyo, J. și Collar, N. J. (2014), HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volume 1: Non-passerines (HBW și BirdLife International Lista ilustrată a păsărilor lumii. Volumul 1: Păsări neîncadrate în familia paseriformelor). Lynx Edicions, Barcelona.
Hagemeijer, E. J. M. și Blair, M., ed. (1997), The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance (Atlasul EBCC al păsărilor reproducătoare europene: distribuție și abundență). T & A D Poyser, Londra.
Sokos, C. și Birtsas, P. (2014), The last indigenous black-necked pheasant population in Europe (Ultima populație indigenă de fazan cu gât negru din Europa). G@lliformed 8, pp. 13-22.
Tucker, G. M. și Heath, M. F. (1994), „Birds in Europe: their conservation status” (Păsările din Europa: stare de conservare). BirdLife International (BirdLife Conservation Series nr. 3), Cambridge, Regatul Unit.
(1) http://ec.europa.eu/environment/nature/invasivealien/index_en.htm
(2) A se vedea http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm
(3) del Hoyo, J. și Collar, N. J. (2014). HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volume 1: Non-passerines (HBW și BirdLife International – Lista ilustrată a păsărilor lumii. Volumul 1: Păsări neîncadrate în familia paseriformelor). Lynx Edicions, Barcelona.
(4) În temeiul articolului 4 alineatul (2).
(5) Ar trebui, de asemenea, să se furnizeze detalii suplimentare, de exemplu „Specie a cărei reproducere nu a fost confirmată din 2008, dar unul sau doi indivizi fără pereche sunt încă înregistrați în mod regulat în timpul sezonului de reproducere”, în câmpul 3.7 „Informații suplimentare”.
(6) Numeroase cazuri de dispariție la nivel național vor necesita un anumit grad de apreciere/interpretare din partea experților, deoarece este adesea mai dificil să se confirme absența unei specii decât prezența ei.
(7) Exemplarele sălbatice de Branta canadensis (din Groenlanda sau America de Nord) pot apărea, de asemenea, ca specii eratice în UE, dar mai sus se pune accent pe populațiile introduse.
(8) Cu toate că unele surse sugerează că toate populațiile de Phasianus colchicus de la vest de Caucaz sunt rezultatul introducerilor (unele dintre ele ar putea fi introduse încă din 1300 î.Hr., Hagemeijer și Blair, 1997), altele afirmă că populația rămasă în Grecia și fosta populație din Bulgaria sunt/au fost cu adevărat indigene (de exemplu, Sokos și Birtsas, 2014).
(9) A se vedea http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm
(10) A se vedea https://ec.europa.eu/environment/nature/invasivealien/list/index_en.htm
(*1) Plus opțional pentru speciile de pasaj din anexa II care nu determină clasificarea ca SPA.
(11) Sau cel puțin „multilateral” (câteva PAS-uri și DSG-uri se referă la taxoni care sunt endemici într-o singură țară).
(12) https://euring.org/data-and-codes/euring-codes
(13) http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm
(14) Este un fenomen obișnuit ca o specie rară să atragă o atenție sporită. Prin urmare, mai multe persoane caută și găsesc această specie, ceea ce determină revizuirea și, adesea, creșterea substanțială a estimării dimensiunii populației. Cu toate acestea, poate fi în continuare clar că specia este de fapt în declin, pe baza analizelor datelor provenite din situri cu tendințe istorice fiabile. În acest caz, ar trebui să se selecteze opțiunile pentru „cunoștințe îmbunătățite/date mai exacte” de mai sus. Câmpul 3.7 „Informații suplimentare” permite unui stat membru să furnizeze detalii suplimentare cu privire la motivul creșterii unei estimări a dimensiunii populației, chiar dacă în secțiunea 3 se raportează un declin al populației.
(15) Îmbunătățirea interpretării sau corectarea erorilor de interpretare a datelor de bază ar trebui să se includă la „metodă diferită”.
(16) Trends and Indices for Monitoring data [program freeware]: utilizat de numeroase sisteme de monitorizare a speciilor de păsări comune pentru a analiza datele din studiile naționale (a se vedea https://pecbms.info/methods/software).
(17) De exemplu, o notă în câmpul 4.3 „Informații suplimentare” după cum urmează: „Nu sunt disponibile informații fiabile privind tendința pe termen scurt, dar nu se consideră că a scăzut sau a crescut cu mai mult de 30 % în perioada ideală pentru tendințe”.
(18) Pentru a evita problema calculării unui procent de la o valoare de referință zero.
(19) Toate aceste tendințe sunt tratate ca și cum nu ar prezenta nicio modificare netă în ansamblu atunci când se estimează tendința la nivelul UE.
(20) Tucker, G.M. și Heath, M.F. (1994) „Birds in Europe: their conservation status” (Păsările din Europa: stare de conservare). BirdLife International (BirdLife Conservation Series nr. 3), Cambridge, Regatul Unit.
BirdLife International (2004) „Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status” (Păsările din Europa: estimări ale populației, tendințe și stare de conservare). BirdLife International (BirdLife Conservation Series nr. 12), Cambridge, Regatul Unit.
(21) https://ebba2.info
(22) European Terrestrial Reference System 1989 (sistemul de referință terestru european din 1989); proiecția azimutală echivalentă Lambert cu parametri: latitudinea de origine 52°N, longitudinea de origine 10°E, ajustarea coordonatelor nordice 3 210 000,0 m, ajustarea coordonatelor estice 4 321 000,0 m (pe baza EPSG 3035). Originea grilajului este calculată de la 0mN 0mE de proiecție http://www.eionet.europa.eu/gis.
(23) Pentru perioada 2019-2024, mai multe detalii privind alinierea la INSPIRE vor fi furnizate în manualul relevant de furnizare a datelor spațiale.
(24) https://ebba2.info/about/methodology
(25) Hagemeijer, E. J. M. și Blair, M., ed. (1997). The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance (Atlasul EBCC al păsărilor reproducătoare europene: distribuție și abundență). T & A D Poyser, Londra.
(26) Tucker, G. M. și Heath, M. F. (1994). „Birds in Europe: their conservation status” (Păsările din Europa: stare de conservare). BirdLife International (BirdLife Conservation Series nr. 3), Cambridge, Regatul Unit.
(27) În câteva cazuri, PAS/DSG se referă la o specie sau la o subspecie endemică într-o singură țară.
(28) http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/action_plans/index_en.htm pentru planurile de acțiune pentru specii și declarațiile succinte privind gestionarea și http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/hunting/managt_plans_en.htm pentru planurile de gestionare.
(29) https://www.coe.int/en/web/bern-convention
(30) https://www.unep-aewa.org/en
(31) https://www.cms.int
(32) În lista taxonilor cu planuri internaționale sau multilaterale (inclusiv DSG), unele dintre speciile incluse pe listă (de exemplu, Falco naumanni) sunt evaluate în prezent ca nefiind amenințate la nivel mondial, dar, la momentul elaborării planului, acestea erau considerate amenințate sau prezentau probleme de conservare care necesitau o acțiune coordonată.
(33) Unele dintre speciile enumerate au în prezent o stare „sigură” în UE (de exemplu, Netta rufina), dar în trecut acestea au fost considerate nesigure la nivelul UE sau la scara geografică a planului (de exemplu, părțile semnatare ale AEWA) sau au avut probleme de conservare care necesitau o acțiune coordonată.
(34) Sau o unitate subnațională, după caz.
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/63 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/696 A COMISIEI
din 27 martie 2023
de acceptare a unei cereri prezentate de Republica Italiană, în temeiul Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului, de neaplicare până la 30 iunie 2024 a punctului 7.4.2.1 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 al Comisiei pentru zece vehicule ETR675
[notificată cu numărul C(2023) 1916]
(Numai textul în limba italiană este autentic)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (1), în special articolul 7 alineatul (4),
întrucât:
(1) |
La 23 septembrie 2022, Italia a înaintat Comisiei o cerere de neaplicare temporară, până la 30 iunie 2024, a punctului 7.4.2.1 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 al Comisiei (2), care prevede ca vehiculele noi să fie echipate cu versiunea de referință 3 a Sistemului european de control al trenurilor (ETCS) până la 1 iulie 2023 cel târziu. Cererea se referă la zece noi vehicule ETR675 cu numere de identificare consecutive de la ETR675.17 la ETR675.26, furnizate de Alstom Ferroviaria S.p.A. Cele zece vehicule completează flota existentă de 26 de vehicule ETR675 deținută de Italo-Nuovo Trasporto Viaggiatori S.p.A (Italo-NTV S.p.A). |
(2) |
Informațiile furnizate de autoritățile italiene în sprijinul cererii au permis Comisiei să își efectueze analiza. |
(3) |
În conformitate cu punctul 7.4.2.1 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919, vehiculele noi autorizate după 16 iunie 2019 trebuie să respecte setul de specificații nr. 2 sau nr. 3 (ETCS versiunea de referință 3) menționat în tabelul A 2 din anexa A la regulamentul respectiv (3). |
(4) |
Punctul 7.4.2.3 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 vizează facilitarea tranziției de la ETCS versiunea de referință 2 la ETCS versiunea de referință 3 prin prelungirea termenelor. În conformitate cu subpunctul 3 litera (b) de la punctul respectiv, anumite vehicule echipate cu ETCS versiunea de referință 2 și autorizate înainte de 31 decembrie 2020 în conformitate cu o autorizație de tip a vehiculului eliberată înainte de 1 ianuarie 2019 pot beneficia de un termen prelungit până la 1 iulie 2023 pentru a se conforma ETCS versiunea de referință 3. |
(5) |
Cele zece vehicule menționate în cerere au fost comandate în loturi diferite ca opțiuni de cumpărare după semnarea contractului inițial, la 28 octombrie 2015, între Italo-NTV S.p.A și Alstom Ferroviaria S.p.A pentru furnizarea și întreținerea a 26 de vehicule ETR675 (cunoscute și sub denumirea de Pendolino EVO). |
(6) |
Șase vehicule, cu numerele de identificare ETR675.17-ETR675.22, au fost comandate înainte de 16 iunie 2019, echipate cu ETCS versiunea de referință 2 și autorizate pentru a fi introduse pe piață înainte de 31 decembrie 2020. În conformitate cu punctul 7.4.2.3 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919, vehiculele respective trebuie să se conformeze ETCS versiunea de referință 3 până la 1 iulie 2023. |
(7) |
Două vehicule, cu numerele de identificare ETR675.23 și ETR675.24, au fost comandate după 16 iunie 2020, și anume la 31 iulie 2020, echipate cu ETCS versiunea de referință 2 și autorizate pentru a fi introduse pe piață înainte de 31 decembrie 2020. În conformitate cu punctul 7.4.2.3 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919, vehiculele respective trebuie să se conformeze ETCS versiunea de referință 3 până la 1 iulie 2023. |
(8) |
Două vehicule, cu numerele de identificare ETR675.25 și ETR675.26, comandate la 31 iulie 2019, erau programate pentru livrare după 31 decembrie 2020. Prin urmare, acestea nu intrau în domeniul de aplicare al dispoziției tranzitorii de la punctul 7.4.2.3 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 și ar fi trebuit să fie echipate cu ETCS versiunea de referință 3 în conformitate cu punctul 7.4.2.1 din anexa respectivă. Decizia C(2021)3233 final a Comisiei (4) a acordat o autorizație de neaplicare temporară până la 30 iunie 2023. Prin urmare, toate cele zece trenuri menționate în cerere sunt în prezent echipate doar cu ETCS versiunea de referință 2. |
(9) |
Migrarea de la ETCS versiunea de referință 2 la ETCS versiunea de referință 3 a celor zece vehicule care fac obiectul prezentei decizii a fost programată pentru o perioadă care se încheie la 1 iulie 2023, în conformitate cu termenul stabilit la punctul 7.4.2.3 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919. |
(10) |
Cu toate acestea, migrarea în condiții de siguranță de la ETCS la bord versiunea de referință 2 la ETCS la bord versiunea de referință 3 depinde de disponibilitatea modernizării liniei Milano-Bologna la ETCS de cale versiunea de referință 3 pentru încercarea care asigură compatibilitatea dintre ETCS la bord și de cale versiunea de referință 3. Disponibilitatea liniei pentru încercare a fost întârziată din cauza instalării tardive a ETCS de cale versiunea de referință 3. Încercarea va deveni posibilă numai în al doilea trimestru al anului 2023, ceea ce va întârzia primele reautorizări ale vehiculelor până în noiembrie 2023. |
(11) |
Neaplicarea temporară a punctului 7.4.2.1 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 pentru încă un an în cazul celor zece vehicule ERT675 echipate cu ETCS versiunea de referință 2, până la modernizarea lor la ETCS versiunea de referință 3, în cursul întreținerii periodice, în perioada noiembrie 2023-30 iunie 2024, ar permite continuarea serviciilor în absența oricăror alternative în condiții viabile din punct de vedere comercial și operațional. |
(12) |
O întârziere a migrării nu ar afecta interoperabilitatea, deoarece cele zece vehicule în cauză sunt deja echipate cu ETCS versiunea de referință 2, iar echipamentele de cale sunt, de asemenea, echipate cu ETCS versiunea de referință 2 și vor migra treptat către ETCS versiunea de referință 3 până în 2025, în conformitate cu planul național de punere în aplicare a ERTMS al Italiei, fără a afecta interoperabilitatea cu vehiculele echipate cu ETCS versiunea de referință 2 și cu ETCS versiunea de referință 3. |
(13) |
Conform informațiilor furnizate de autoritățile italiene, producătorul vehiculelor identificate cu numerele ETR675.17-ETR675.26, Alstom Ferroviaria S.p.A, și proprietarul acestora, Italo-NTV S.p.A, s-au angajat să pună în aplicare un plan de inginerie și instalare pentru modernizarea acestor vehicule și a restului flotei cu echipamente la bord conforme cu ETCS versiunea de referință 3. Conform acestui plan, modernizarea ar trebui finalizată până la 30 iunie 2024. |
(14) |
Cererea se bazează pe articolul 7 alineatul (1) litera (c) din Directiva (UE) 2016/797, care permite neaplicarea uneia sau mai multor specificații tehnice de interoperabilitate (STI) în cazul în care aplicarea STI ar compromite viabilitatea economică a proiectului și/sau compatibilitatea sistemului feroviar din statul membru în cauză. |
(15) |
Informațiile furnizate de autoritățile italiene arată că, în cazul în care cererea de neaplicare a punctului 7.4.2.1 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 nu ar fi acceptată, operatorul ar fi obligat să instaleze ETCS versiunea de referință 3 în cele zece vehicule, retrăgându-le temporar din exploatare peste perioada de întreținere normală programată. Acest lucru ar avea un impact economic negativ semnificativ asupra operatorului, și anume o pierdere de venituri din cauza lipsei serviciului comercial, facturi neplătite și costuri pentru staționarea celor zece vehicule. Dispoziția alternativă aplicată, și anume utilizarea în continuare a ETCS versiunea de referință 2 până când modernizarea la ETCS versiunea de referință 3 poate fi realizată într-un mod viabil, este acceptabilă, deoarece nu ar afecta interoperabilitatea și ar asigura continuarea serviciilor. |
(16) |
Din aceste motive, condițiile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) litera (c) din Directiva (UE) 2016/797 trebuie considerate îndeplinite și trebuie autorizată amânarea până la 30 iunie 2024 a migrării de la ETCS versiunea de referință 2 la ETCS versiunea de referință 3 a celor zece vehicule cu numerele de identificare de la ETR675.17 la ETR675.26. |
(17) |
Prin urmare, cererea înaintată de Italia de a nu aplica punctul 7.4.2.1 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 în cazul vehiculelor respective până la 30 iunie 2024 trebuie acceptată. |
(18) |
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 51 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/797, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Se acceptă cererea Republicii Italiene de a nu aplica până la 30 iunie 2024 punctul 7.4.2.1 din anexa la Regulamentul (UE) 2016/919 pentru zece vehicule ETR675 cu numere de identificare consecutive de la ETR675.17 la ETR675.26.
Articolul 2
Prezenta decizie se aplică în limitele geografice ale rețelei feroviare italiene.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.
Se aplică până la 30 iunie 2024.
Adoptată la Bruxelles, 27 martie 2023.
Pentru Comisie
Adina-Ioana VĂLEAN
Membră a Comisiei
(1) JO L 138, 26.5.2016, p. 44.
(2) Regulamentul (UE) 2016/919 al Comisiei din 27 mai 2016 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 158, 15.6.2016, p. 1).
(3) Setul de specificații nr. 1 corespunde ETCS versiunea de referință 2, GSM-R versiunea de referință 1.
Setul de specificații nr. 2 corespunde ETCS versiunea de referință 3, ediția de întreținere 1, GSM-R versiunea de referință 1.
Setul de specificații nr. 3 corespunde ETCS versiunea de referință 3, ediția 1, GSM-R versiunea de referință 1.
(4) Decizia de punere în aplicare C(2021) 3233 a Comisiei din 11 mai 2021 de acceptare a unei cereri de neaplicare a unei părți din specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele „control-comandă și semnalizare” ale sistemului feroviar în Uniunea Europeană prevăzută în Regulamentul (UE) 2016/919, prezentată Comisiei de către Republica Italiană în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) din Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului.
ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/66 |
DECIZIA nr. 2021/05 A COMITETULUI DIRECTOR REGIONAL AL COMUNITĂȚII TRANSPORTURILOR
privind revizuirea anexei I la Tratatul de instituire a Comunității transporturilor [2023/697]
COMITETUL DIRECTOR REGIONAL AL COMUNITĂȚII TRANSPORTURILOR,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității transporturilor, în special articolul 20 alineatul (3) litera (a),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 20 alineatul (3) litera (a) din Tratatul de instituire a Comunității transporturilor („TCT”), în ceea ce privește noile acte cu caracter juridic obligatoriu ale Uniunii Europene, Comitetul director regional al Comunității transporturilor trebuie să adopte, printre altele, decizii de revizuire a anexei I la TCT pentru a integra actele respective în TCT. |
(2) |
De la semnarea TCT la 9 octombrie 2017, un număr semnificativ de noi acte juridice ale Uniunii Europene au fost adoptate în domenii reglementate de TCT, în timp ce alte acte juridice au fost abrogate. Prin urmare, anexa I trebuie revizuită pentru a reflecta aceste modificări. |
(3) |
Din motive de claritate juridică și de simplificare, este necesar ca anexele I.1 (cu excepția hărților extinderii preconizate a rețelei globale și a rețelei centrale TEN-T către Balcanii de Vest) – I.7 la TCT să se înlocuiască cu textul din anexa la prezenta decizie, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Anexele I.1 (cu excepția hărților extinderii preconizate a rețelei globale și a rețelei centrale TEN-T către Balcanii de Vest) – I.7 la TCT se înlocuiesc cu textul din anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Sarajevo, 28 iunie 2021.
Pentru Comitetul director regional
Președintele
ANEXĂ
„ANEXA I
NORME APLICABILE SECTORULUI TRANSPORTURILOR ȘI CHESTIUNI CONEXE
„ANEXA I.1
NORME APLICABILE INFRASTRUCTURII DE TRANSPORT CARE FORMEAZĂ REȚEAUA CENTRALĂ A EUROPEI DE SUD-EST
«Dispozițiile aplicabile» ale următoarelor acte ale Uniunii Europene sunt aplicabile în conformitate cu tratatul principal și cu anexa II privind adaptările orizontale, cu excepția unor dispoziții contrare cuprinse în prezenta anexă sau în protocoalele I-VI. Acolo unde este necesar, se menționează după fiecare act adaptările specifice acestuia.
Actele Uniunii Europene enumerate mai jos trimit la cea mai recentă versiune a acestor acte, cuprinzând cele mai recente modificări.
Domeniul de reglementare |
Legislație |
Dezvoltarea TEN-T |
Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1). Regulamentul delegat (UE) 2016/758 al Comisiei din 4 februarie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la adaptarea anexei III (JO L 126, 14.5.2016, p. 3). |
Infrastructura pentru combustibili alternativi |
Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1). |
„ANEXA I.2
NORME APLICABILE TRANSPORTULUI FEROVIAR
«Dispozițiile aplicabile» ale următoarelor acte ale Uniunii Europene sunt aplicabile în conformitate cu tratatul principal și cu anexa II privind adaptările orizontale, cu excepția unor dispoziții contrare cuprinse în prezenta anexă sau în protocoalele I-VI. Acolo unde este necesar, se menționează după fiecare act adaptările specifice acestuia.
Actele Uniunii Europene enumerate mai jos trimit la cea mai recentă versiune a acestor acte, cuprinzând cele mai recente modificări.
Domeniul de reglementare |
Legislație |
Accesul la piață |
Regulamentul nr. 11 privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport, adoptat în aplicarea articolului 79 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene (JO 52, 16.8.1960, p. 1121). Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind instituirea spațiului feroviar unic european (JO L 343, 14.12.2012, p. 32). Directiva (UE) 2016/2370 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 de modificare a Directivei 2012/34/UE în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători și guvernanța infrastructurii feroviare (JO L 352, 23.12.2016, p. 1). Decizia delegată (UE) 2017/2075 a Comisiei din 4 septembrie 2017 de înlocuire a anexei VII la Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea spațiului feroviar unic european (JO L 295, 14.11.2017, p. 69). Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 869/2014 al Comisiei din 11 august 2014 privind noi servicii feroviare pentru călători (JO L 239, 12.8.2014, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/10 al Comisiei din 6 ianuarie 2015 privind criteriile aplicabile solicitanților de capacități de infrastructură feroviară și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 870/2014 (JO L 3, 7.1.2015, p. 34.). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/171 al Comisiei din 4 februarie 2015 privind anumite aspecte din cadrul procedurii de acordare de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 29, 5.2.2015, p. 3). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/429 al Comisiei din 13 martie 2015 de stabilire a modalităților de urmat în ceea ce privește aplicarea tarifării pentru costul efectelor produse de zgomot (JO L 70, 14.3.2015, p. 36). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/909 al Comisiei din 12 iunie 2015 privind modalitățile de calculare a costurilor generate direct în urma exploatării serviciului de transport feroviar (JO L 148, 13.6.2015, p. 17). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1100 al Comisiei din 7 iulie 2015 privind obligațiile de raportare ale statelor membre în cadrul monitorizării pieței feroviare (JO L 181, 9.7.2015, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/545 al Comisiei din 7 aprilie 2016 privind proceduri și criterii referitoare la acordurile-cadru pentru alocarea capacităților de infrastructură feroviară (JO L 94, 8.4.2016, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2177 al Comisiei din 22 noiembrie 2017 privind accesul la infrastructurile de servicii și la serviciile feroviare conexe (JO L 307, 23.11.2017, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1795 al Comisiei din 20 noiembrie 2018 de stabilire a procedurii și a criteriilor de aplicare a testului de echilibru economic în temeiul articolului 11 din Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 294, 21.11.2018, p. 5). Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (JO L 276, 20.10.2010, p. 22). Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/500 a Comisiei din 22 martie 2018 privind conformitatea cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului a propunerii de instituire a coridorului de transport feroviar de marfă Alpi-Balcanii de Vest (JO L 82, 26.3.2018, p. 13). Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/491 a Comisiei din 21 martie 2018 cu privire la conformitatea cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului a propunerii comune înaintate de statele membre în cauză în vederea extinderii coridorului de transport feroviar de marfă Marea Nordului-Marea Mediterană (JO L 81, 23.3.2018, p. 23). Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/300 a Comisiei din 11 ianuarie 2018 privind conformitatea propunerii comune prezentate de statele membre interesate în extinderea coridorului atlantic de transport feroviar de marfă cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 56, 28.2.2018, p. 60). Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/178 a Comisiei din 31 ianuarie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/1111 cu privire la conformitatea propunerii comune înaintate de statele membre în cauză pentru extinderea coridorului de transport feroviar de marfă Marea Nordului-Marea Baltică cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (JO L 28, 2.2.2017, p. 71). Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/177 a Comisiei din 31 ianuarie 2017 privind conformitatea cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului a propunerii comune de creare a coridorului «Amber» pentru transportul feroviar de mărfuri (JO L 28, 2.2.2017, p. 69). Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1111 a Comisiei din 7 iulie 2015 cu privire la conformitatea propunerii comune înaintate de statele membre în cauză pentru extinderea coridorului de transport feroviar de marfă Marea Nordului-Marea Baltică cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (JO L 181, 9.7.2015, p. 82). |
Licențele mecanicilor de locomotivă |
Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind certificarea mecanicilor de locomotivă care conduc locomotive și trenuri în sistemul feroviar comunitar (JO L 315, 3.12.2007, p. 51). Regulamentul (UE) 2019/554 al Comisiei din 5 aprilie 2019 de modificare a anexei VI la Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind certificarea mecanicilor de locomotivă care conduc locomotive și trenuri în sistemul feroviar comunitar (JO L 97, 8.4.2019, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 36/2010 al Comisiei din 3 decembrie 2009 privind modelele comunitare de permise de mecanici de locomotivă, certificate complementare, copii certificate ale certificatelor complementare și formulare pentru cererile de permise de mecanici de locomotivă, în temeiul Directivei 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 13, 19.1.2010, p. 1). Decizia 2010/17/CE a Comisiei din 29 octombrie 2009 privind adoptarea parametrilor de bază pentru registrele de evidență a permiselor de mecanici de locomotivă și a certificatelor complementare prevăzute de Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 8, 13.1.2010, p. 17). Decizia 2011/765/UE a Comisiei din 22 noiembrie 2011 privind criteriile pentru recunoașterea centrelor de formare implicate în formarea mecanicilor de locomotivă, criteriile pentru recunoașterea examinatorilor responsabili cu evaluarea mecanicilor de locomotivă și criteriile pentru organizarea examinărilor în conformitate cu Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 314, 29.11.2011, p. 36). |
Interoperabilitatea |
Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 138, 26.5.2016, p. 44). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/545 al Comisiei din 4 aprilie 2018 de instituire a modalităților practice pentru procesul de autorizare a vehiculelor feroviare și de autorizare de tip a vehiculelor feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 90, 6.4.2018, p. 66). Decizia delegată (UE) 2017/1474 a Comisiei din 8 iunie 2017 de completare a Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește obiectivele specifice pentru elaborarea, adoptarea și revizuirea specificațiilor tehnice de interoperabilitate (JO L 210, 15.8.2017, p. 5). Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1614 a Comisiei din 25 octombrie 2018 de stabilire a specificațiilor pentru registrele vehiculelor menționate la articolul 47 din Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare și abrogare a Deciziei 2007/756/CE a Comisiei (JO L 268, 26.10.2018, p. 53). Decizia 2009/965/CE a Comisiei din 30 noiembrie 2009 privind documentul de referință menționat la articolul 27 alineatul (4) din Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 341, 22.12.2009, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 1299/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «infrastructură» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă (JO L 356, 12.12.2014, p. 110). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/772 al Comisiei din 16 mai 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1300/2014 în ceea ce privește inventarul activelor în scopul identificării barierelor din calea accesibilității, al furnizării de informații către utilizatori și al monitorizării și evaluării progreselor realizate în privința accesibilității (JO L 139I, 27.5.2019, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 1301/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul «energie» al sistemului feroviar din Uniune (JO L 356, 12.12.2014, p. 179). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/868 al Comisiei din 13 iunie 2018 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1301/2014 și a Regulamentului (UE) nr. 1302/2014 în ceea ce privește dispozițiile referitoare la sistemul de măsurare a energiei și la sistemul de colectare a datelor (JO L 149, 14.6.2018, p. 16). Regulamentul (UE) nr. 1302/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – material rulant de călători și locomotive» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 228). Regulamentul (UE) nr. 1303/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la «siguranța în tunelurile feroviare» a sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 394). Regulamentul (UE) nr. 1304/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – zgomot», de modificare a Deciziei 2008/232/CE și de abrogare a Deciziei 2011/229/UE (JO L 356, 12.12.2014, p. 421). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/774 al Comisiei din 16 mai 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2014 în ceea ce privește aplicarea specificației tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – zgomot» pentru vagoanele de marfă existente (JO L 139I, 27.5.2019, p. 89). Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru transportul de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (JO L 356, 12.12.2014, p. 438). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/278 al Comisiei din 23 februarie 2018 de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 în ceea ce privește structura mesajelor, modelul de mesaj și de date, baza de date operațională a vagoanelor și a unităților intermodale, precum și adoptarea unui standard IT pentru stratul de comunicare al interfeței comune (JO L 54, 24.2.2018, p. 11). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/778 al Comisiei din 16 mai 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2014 în ceea ce privește gestionarea controlului asupra modificărilor (JO L 139I, 27.5.2019, p. 356). Decizia de punere în aplicare 2011/665/UE a Comisiei din 4 octombrie 2011 privind registrul european al tipurilor autorizate de vehicule feroviare (JO L 64, 8.10.2011, p. 32). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/777 al Comisiei din 16 mai 2019 privind specificațiile comune pentru registrul de infrastructură feroviară și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/880/UE (JO L 139I, 27.5.2019, p. 312). Decizia 2012/757/UE a Comisiei din 14 noiembrie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul exploatare și gestionarea traficului al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de modificare a Deciziei 2007/756/CE (JO L 345, 15.12.2012, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/773 al Comisiei din 16 mai 2019 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «exploatare și gestionarea traficului» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Deciziei 2012/757/UE (JO L 139I, 27.5.2019, p. 5). Regulamentul (UE) nr. 454/2011 al Comisiei din 5 mai 2011 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru serviciile de călători» al sistemului feroviar transeuropean (JO L 123, 12.5.2011, p. 11). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/250 al Comisiei din 12 februarie 2019 privind modelele de certificate și de declarații «CE» pentru subsistemele și pentru elementele constitutive de interoperabilitate feroviare, modelul de declarație de conformitate cu un tip de vehicul feroviar autorizat și procedurile de verificare «CE» a subsistemelor în conformitate cu Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 201/2011 al Comisiei (JO L 42, 13.2.2019, p. 9). Regulamentul (UE) 2016/919 al Comisiei din 27 mai 2016 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 158, 15.6.2016, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 321/2013 al Comisiei din 13 martie 2013 privind specificația tehnică de interoperabilitate pentru subsistemul «material rulant – vagoane de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Deciziei 2006/861/CE (JO L 104, 12.4.2013, p. 1). Decizia 2010/713/UE a Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind modulele pentru procedurile de evaluare a conformității și a adecvării pentru utilizare, precum și de verificare CE care trebuie utilizate în specificațiile tehnice de interoperabilitate adoptate în temeiul Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 319, 4.12.2010, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/776 al Comisiei din 16 mai 2019 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 321/2013, (UE) nr. 1299/2014, (UE) nr. 1301/2014, (UE) nr. 1302/2014, (UE) nr. 1303/2014 și (UE) 2016/919 ale Comisiei și a Deciziei de punere în aplicare 2011/665/UE a Comisiei în ceea ce privește alinierea la Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului și implementarea unor obiective specifice stabilite în Decizia delegată (UE) 2017/1474 a Comisiei (JO L 139I, 27.5.2019, p. 108). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/387 al Comisiei din 9 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 321/2013, (UE) nr. 1302/2014 și (UE) 2016/919 în ceea ce privește extinderea zonei de utilizare și etapele de tranziție (JO L 73, 10.3.2020, p. 6). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/424 al Comisiei din 19 martie 2020 privind transmiterea către Comisie a informațiilor referitoare la neaplicarea specificațiilor tehnice de interoperabilitate în conformitate cu Directiva (UE) 2016/797 (JO L 84, 20.3.2020, p. 20). |
Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate |
Regulamentul (UE) 2016/796 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 (JO L 138, 26.5.2016, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/867 al Comisiei din 13 iunie 2018 de stabilire a regulamentului de procedură al comisiei (comisiilor) pentru soluționarea contestațiilor a(le) Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate (JO L 149, 14.6.2018, p. 3). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/764 al Comisiei din 2 mai 2018 privind taxele și sumele de bani care trebuie plătite Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate și condițiile de plată a acestora (JO L 129, 25.5.2018, p. 68). |
Siguranța feroviară |
Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind siguranța feroviară (JO L 138, 26.5.2016, p. 102). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/763 al Comisiei din 9 aprilie 2018 de stabilire a modalităților practice pentru emiterea certificatelor unice de siguranță pentru întreprinderile feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 al Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 49). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/779 al Comisiei din 16 mai 2019 de stabilire a unor dispoziții detaliate privind un sistem de certificare a entităților responsabile cu întreținerea vehiculelor în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 445/2011 al Comisiei (JO L 139I, 27.5.2019, p. 360). Regulamentul (UE) nr. 1158/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea certificatelor de siguranță feroviară (JO L 326, 10.12.2010, p. 11). Regulamentul delegat (UE) 2018/762 al Comisiei din 8 martie 2018 de stabilire a unor metode comune de siguranță privind cerințele sistemului de management al siguranței, în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului, și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1158/2010 și (UE) nr. 1169/2010 ale Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 26). Regulamentul (UE) nr. 1169/2010 al Comisiei din 10 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea autorizației de siguranță feroviară (JO L 327, 11.12.2010, p. 13). Regulamentul (UE) nr. 1078/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 privind o metodă de siguranță comună pentru monitorizarea pe care trebuie să o aplice întreprinderile feroviare și administratorii de infrastructură după primirea unui certificat de siguranță sau a unei autorizații de siguranță, precum și entitățile responsabile cu întreținerea (JO L 320, 17.11.2012, p. 8). Regulamentul delegat (UE) 2018/761 al Comisiei din 16 februarie 2018 de stabilire a metodelor comune de siguranță pentru supravegherea de către autoritățile naționale de siguranță după eliberarea unui certificat unic de siguranță sau a unei autorizații de siguranță în conformitate cu Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2012 al Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 16). Decizia 2009/460/CE a Comisiei din 5 iunie 2009 privind adoptarea unei metode de siguranță comune pentru evaluarea atingerii obiectivelor de siguranță, prevăzute la articolul 6 din Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 150, 13.6.2009, p. 11). Recomandarea (UE) 2019/780 a Comisiei din 16 mai 2019 privind modalitățile practice de eliberare a autorizațiilor de siguranță pentru administratorii de infrastructură (JO L 139I, 27.5.2019, p. 390). |
Transportul intern al mărfurilor periculoase |
Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13). |
Echipamente sub presiune transportabile |
Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1). |
Domeniul social - Timpul/orele de lucru |
Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (JO L 299, 18.11.2003, p. 9). Directiva 2005/47/CE a Consiliului din 18 iulie 2005 privind acordul dintre Comunitatea Căilor Ferate Europene (CER) și Federația Europeană a Lucrătorilor în Transporturi (ETF) asupra anumitor aspecte legate de condițiile de muncă ale lucrătorilor mobili care prestează servicii de interoperabilitate transfrontalieră în sectorul feroviar - Acord încheiat de Federația Europeană a Lucrătorilor în Transporturi (ETF) și Comunitatea Căilor Ferate Europene (CER) privind anumite aspecte legate de condițiile de muncă ale lucrătorilor mobili care prestează servicii de interoperabilitate transfrontalieră (JO L 195, 27.7.2005, p. 15). |
Drepturile călătorilor |
Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (JO L 315, 3.12.2007, p. 14). |
Informațiile electronice referitoare la transportul de mărfuri |
Regulamentul (UE) 2020/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 privind informațiile electronice referitoare la transportul de mărfuri (JO L 249, 31.7.2020, p. 33). |
„ANEXA I.3
NORME APLICABILE TRANSPORTULUI RUTIER
«Dispozițiile aplicabile» ale următoarelor acte ale Uniunii Europene sunt aplicabile în conformitate cu tratatul principal și cu anexa II privind adaptările orizontale, cu excepția unor dispoziții contrare cuprinse în prezenta anexă sau în protocoalele I-VI. Acolo unde este necesar, se menționează după fiecare act adaptările specifice acestuia.
Actele Uniunii Europene enumerate mai jos trimit la cea mai recentă versiune a acestor acte, cuprinzând cele mai recente modificări.
Domeniul de reglementare |
Legislație |
Infrastructura pentru taxele de drum - taxele anuale pe vehicule |
Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 1999 de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (JO L 187, 20.7.1999, p. 42). |
Accesul la ocupația de operator de transport rutier |
Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (JO L 300, 14.11.2009, p. 51). Regulamentul (UE) 2020/1055 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1071/2009, (CE) nr. 1072/2009 și (UE) nr. 1024/2012 în vederea adaptării acestora la evoluțiile sectorului transportului rutier (JO L 249, 31.7.2020, p. 17). [A se vedea însă articolul 4 din Regulamentul (UE) 2020/1055 referitor la data intrării în vigoare sau a aplicării] |
Dispoziții sociale - durata de conducere și perioadele de odihnă |
Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 581/2010 al Comisiei din 1 iulie 2010 privind termenele maxime pentru descărcarea datelor relevante din unitățile montate pe vehicule și din cardurile conducătorilor auto (JO L 168, 2.7.2010, p. 16). Regulamentul (UE) 2020/1054 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 în ceea ce privește cerințele minime referitoare la duratele de conducere zilnice și săptămânale maxime, pauzele minime și perioadele de repaus zilnic și săptămânal și a Regulamentului (UE) nr. 165/2014 în ceea ce privește poziționarea prin intermediul tahografelor (JO L 249, 31.7.2020, p. 1). |
Tahograf |
Regulamentul (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 februarie 2014 privind tahografele în transportul rutier, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere (JO L 60, 28.2.2014, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/68 al Comisiei din 21 ianuarie 2016 privind procedurile și specificațiile comune necesare pentru interconectarea registrelor electronice ale cardurilor de conducător auto (JO L 15, 22.1.2016, p. 51). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/799 al Comisiei din 18 martie 2016 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cerințelor pentru construirea, testarea, instalarea, operarea și repararea tahografelor și a componentelor acestora (JO L 139, 26.5.2016, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/502 al Comisiei din 28 februarie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/799 de stabilire a cerințelor pentru construirea, testarea, instalarea, operarea și repararea tahografelor și a componentelor acestora (JO L 85, 28.3.2018, p. 1). Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (JO L 370, 31.12.1985, p. 8). [A se vedea însă articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 165/2014]. Regulamentul (UE) 2020/1054 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 în ceea ce privește cerințele minime referitoare la duratele de conducere zilnice și săptămânale maxime, pauzele minime și perioadele de repaus zilnic și săptămânal și a Regulamentului (UE) nr. 165/2014 în ceea ce privește poziționarea prin intermediul tahografelor (JO L 249, 31.7.2020, p. 1). |
Asigurarea aplicării legislației sociale |
Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 35), astfel cum a fost modificată prin: Directiva (UE) 2020/1057 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2020 de stabilire a unor norme specifice cu privire la Directiva 96/71/CE și la Directiva 2014/67/UE privind detașarea conducătorilor auto în sectorul transportului rutier și de modificare a Directivei 2006/22/CE în ceea ce privește cerințele de control și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (JO L 249, 31.7.2020, p. 49). [A se vedea însă articolul 9 din Directiva (UE) 2020/1057 referitor la transpunere]. |
Formularul de atestare a activităților |
Decizia 2007/230/CE a Comisiei din 12 aprilie 2007 privind formularul referitor la legislația socială în domeniul transporturilor rutiere (JO L 99, 14.4.2007, p. 14). |
Timpul de lucru |
Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (JO L 80, 23.3.2002, p. 35). |
Echipamente sub presiune transportabile |
Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1). |
Inspecția tehnică auto |
Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE (JO L 127, 29.4.2014, p. 51). |
Controlul în trafic |
Directiva 2014/47/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (JO L 127, 29.4.2014, p. 134). |
Dispozitive limitatoare de viteză |
Directiva 92/6/CEE a Consiliului din 10 februarie 1992 privind instalarea și utilizarea dispozitivelor limitatoare de viteză pentru anumite categorii de vehicule din cadrul Comunității (JO L 57, 2.3.1992, p. 27). |
Centuri de siguranță |
Directiva 91/671/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 privind utilizarea obligatorie a centurilor de siguranță și a sistemelor de fixare a copiilor în scaune în vehicule (JO L 373, 31.12.1991, p. 26). |
Oglinzi |
Directiva 2007/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 iulie 2007 privind postechiparea cu oglinzi retrovizoare a vehiculelor grele pentru transportul de mărfuri înmatriculate în Comunitate (JO L 184, 14.7.2007, p. 25). |
Documente de înmatriculare |
Directiva 1999/37/CE a Consiliului din 29 aprilie 1999 privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (JO L 138, 1.6.1999, p. 57). Directiva 2006/103/CE a Consiliului din 20 noiembrie 2006 de adaptare a anumitor directive în domeniul politicii privind transporturile, având în vedere aderarea Bulgariei și a României (JO L 363, 20.12.2006, p. 344). |
Formarea conducătorilor auto |
Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului (JO L 226, 10.9.2003, p. 4). Directiva (UE) 2018/645 a Parlamentului European și a Consiliului din 18 aprilie 2018 de modificare a Directivei 2003/59/CE privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane, precum și a Directivei 2006/126/CE privind permisele de conducere (JO L 112, 2.5.2018, p. 29). |
Permisul de conducere |
Directiva 2006/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind permisele de conducere (JO L 403, 30.12.2006, p. 18). Regulamentul (UE) nr. 383/2012 al Comisiei din 4 mai 2012 de stabilire a cerințelor tehnice cu privire la permisele de conducere care conțin un mediu de stocare (microcip) (JO L 120, 5.5.2012, p. 1). |
Schimbul transfrontalier de informații |
Directiva (UE) 2015/413 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2015 de facilitare a schimbului transfrontalier de informații privind încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră (JO L 68, 13.3.2015, p. 9). |
Transportul intern al mărfurilor periculoase |
Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13). |
Controlul transportului de mărfuri periculoase |
Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (JO L 249, 17.10.1995, p. 35). |
Tuneluri |
Directiva 2004/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de siguranță pentru tunelurile din Rețeaua rutieră transeuropeană (JO L 167, 30.4.2004, p. 39). |
Gestionarea siguranței infrastructurii rutiere |
Directiva 2008/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere (JO L 319, 29.11.2008, p. 59). |
Dimensiunile și greutatea vehiculelor |
Directiva 96/53/CE a Consiliului din 25 iulie 1996 de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (JO L 235, 17.9.1996, p. 59). |
Drepturile călătorilor |
Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 55, 28.2.2011, p. 1). |
Vehiculele nepoluante și/sau infrastructura pentru combustibilii alternativi |
Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante, în sprijinul unei mobilități cu emisii scăzute (JO L 120, 15.5.2009, p. 5). Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1). |
Sisteme de transport inteligente |
Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1). Decizia de punere în aplicare 2011/453/UE a Comisiei din 13 iulie 2011 de adoptare a orientărilor de raportare de către statele membre în temeiul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 193, 23.7.2011, p. 48). Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/209 a Comisiei din 12 februarie 2016 privind o cerere de standardizare adresată organizațiilor europene de standardizare cu privire la sistemele de transport inteligente (STI) în zonele urbane, în sprijinul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 39, 16.2.2016, p. 48). Regulamentul delegat (UE) nr. 305/2013 al Comisiei din 26 noiembrie 2012 de completare a Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește furnizarea în mod armonizat a unui sistem eCall interoperabil la nivelul UE (JO L 91, 3.4.2013, p. 1). Regulamentul delegat (UE) nr. 885/2013 al Comisiei din 15 mai 2013 de completare a Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind STI în ceea ce privește furnizarea de servicii de informații referitoare la locuri de parcare sigure și securizate pentru camioane și vehicule comerciale (JO L 247, 18.9.2013, p. 1). Regulamentul delegat (UE) nr. 886/2013 al Comisiei din 15 mai 2013 de completare a Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește datele și procedurile pentru furnizarea către utilizatori, în mod gratuit, atunci când este posibil, a unor informații minime universale în materie de trafic referitoare la siguranța rutieră (JO L 247, 18.9.2013, p. 6). Regulamentul delegat (UE) 2015/962 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de completare a Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește prestarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real cu privire la trafic (JO L 157, 23.6.2015, p. 21). Decizia nr. 585/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind implementarea serviciului eCall interoperabil la nivelul UE (JO L 164, 3.6.2014, p. 6). |
Sistemele de taxare rutieră |
Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunității (JO L 166, 30.4.2004, p. 124). Directiva (UE) 2019/520 a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2019 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică și facilitarea schimbului transfrontalier de informații cu privire la neplata taxelor rutiere în cadrul Uniunii (JO L 91, 29.3.2019, p. 45). Decizia 2009/750/CE a Comisiei din 6 octombrie 2009 privind definirea serviciului european de taxare rutieră electronică și a elementelor tehnice ale acestuia (JO L 268, 13.10.2009, p. 11). |
Omologarea de tip |
Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 februarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere (JO L 60, 2.3.2013, p. 1). Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 60, 2.3.2013, p. 52). |
Informațiile electronice referitoare la transportul de mărfuri |
Regulamentul (UE) 2020/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 privind informațiile electronice referitoare la transportul de mărfuri (JO L 249, 31.7.2020, p. 33). (în măsura în care este relevant pentru actele care intră în domeniul de aplicare al prezentei anexe) (1) |
„ANEXA I.4
NORME APLICABILE TRANSPORTULUI MARITIM
«Dispozițiile aplicabile» ale următoarelor acte ale Uniunii Europene sunt aplicabile în conformitate cu tratatul principal și cu anexa II privind adaptările orizontale, cu excepția unor dispoziții contrare cuprinse în prezenta anexă sau în protocoalele I-VI. Acolo unde este necesar, se menționează după fiecare act adaptările specifice acestuia.
Actele Uniunii Europene enumerate mai jos trimit la cea mai recentă versiune a acestor acte, cuprinzând cele mai recente modificări.
Domeniul de reglementare |
Legislație |
Politica maritimă |
Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european de pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1). |
Accesul la piață |
Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (JO L 364, 12.12.1992, p. 7). Regulamentul (CEE) nr. 4055/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 de aplicare a principiului libertății de a presta servicii în transporturile maritime între state membre și între state membre și țări terțe (JO L 378, 31.12.1986, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 789/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 privind transferul în alt registru al cargoboturilor și al navelor de pasageri în interiorul Comunității și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 613/91 al Consiliului (JO L 138, 30.4.2004, p. 19). Regulamentul (CEE) nr. 4058/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 privind o acțiune coordonată de garantare a accesului liber la traficul transoceanic (JO L 378, 31.12.1986, p. 21). |
Relații internaționale |
Regulamentul (CEE) nr. 4057/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 privind practicile tarifare neloiale în transportul maritim (JO L 378, 31.12.1986, p. 14). |
Acorduri internaționale |
Decizia 2012/22/UE a Consiliului din 12 decembrie 2011 cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, cu excepția articolelor 10 și 11 din acesta (JO L 8, 12.1.2012, p. 1). Decizia 2012/23/UE a Consiliului din 12 decembrie 2011 cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, în ceea ce privește articolele 10 și 11 din acesta (JO L 8, 12.1.2012, p. 13). |
Organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor - organizații recunoscute |
Directiva 2009/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor, precum și pentru activitățile în domeniu ale administrațiilor maritime (JO L 131, 28.5.2009, p. 47). Decizia 2009/491/CE a Comisiei din 16 iunie 2009 privind criteriile aplicabile pentru a decide dacă performanța unui organism care acționează în numele unui stat de pavilion poate fi considerată o amenințare inacceptabilă pentru siguranță și mediu (JO L 162, 25.6.2009, p. 6). Regulamentul (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor (JO L 131, 28.5.2009, p. 11). Regulamentul (UE) nr. 788/2014 al Comisiei din 18 iulie 2014 de stabilire a normelor detaliate pentru aplicarea amenzilor și a penalităților cu titlu cominatoriu și retragere a recunoașterii organizațiilor de inspecție și control al navelor în conformitate cu articolele 6 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 214, 19.7.2014, p. 12). |
Statul de pavilion |
Directiva 2009/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind respectarea obligațiilor statelor de pavilion (JO L 131, 28.5.2009, p. 132). |
Controlul statului portului |
Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului (JO L 131, 28.5.2009, p. 57). |
Monitorizarea traficului navelor |
Directiva 2002/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2002 de instituire a unui sistem comunitar de monitorizare și informare privind traficul navelor maritime și de abrogare a Directivei 93/75/CEE a Consiliului (JO L 208, 5.8.2002, p. 10). |
Codul Internațional de Management al Siguranței |
Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2006 privind aplicarea Codului Internațional de Management al Siguranței pe teritoriul Comunității și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 3051/95 al Consiliului (JO L 64, 4.3.2006, p. 1). |
Formalitățile de raportare |
Directiva 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre și de abrogare a Directivei 2002/6/CE (JO L 283, 29.10.2010, p. 1). |
Echipamente maritime |
Directiva 2014/90/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 privind echipamentele maritime și de abrogare a Directivei 96/98/CE a Consiliului (JO L 257, 28.8.2014, p. 146). |
Nave de pasageri |
Directiva 2003/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 aprilie 2003 privind cerințele de stabilitate specifice pentru navele de pasageri ro-ro (JO L 123, 17.5.2003, p. 22). Regulamentul (CE) nr. 392/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind răspunderea în caz de accident a transportatorilor de persoane pe mare (JO L 131, 28.5.2009, p. 24). Directiva 98/41/CE a Consiliului din 18 iunie 1998 privind înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ale Comunității (JO L 188, 2.7.1998, p. 35). Directiva 2009/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri (JO L 163, 25.6.2009, p. 1). Directiva (UE) 2017/2110 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2017 privind un sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de pasageri de tip ro-ro și a ambarcațiunilor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate și de modificare a Directivei 2009/16/CE și de abrogare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 61). |
Siguranța navelor de pescuit |
Directiva 97/70/CE a Consiliului din 11 decembrie 1997 de instituire a unui regim armonizat de siguranță pentru navele de pescuit cu lungimea de 24 de metri sau mai mare (JO L 34, 9.2.1998, p. 1). |
Petroliere |
Regulamentul (UE) nr. 530/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iunie 2012 privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă (JO L 172, 30.6.2012, p. 3). |
Vrachiere |
Directiva 2001/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 decembrie 2001 de stabilire a cerințelor și procedurilor armonizate pentru încărcarea și descărcarea în siguranță a vrachierelor (JO L 13, 16.1.2002, p. 9). |
Investigarea accidentelor |
Directiva 2009/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de instituire a principiilor fundamentale care reglementează investigarea accidentelor din sectorul de transport maritim și de modificare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului și a Directivei 2002/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 131, 28.5.2009, p. 114). Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 651/2011 al Comisiei din 5 iulie 2011 de adoptare a regulamentului de procedură al cadrului de cooperare permanentă stabilit de statele membre în cooperare cu Comisia, în temeiul articolului 10 din Directiva 2009/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 177, 6.7.2011, p. 18). Regulamentul (UE) nr. 1286/2011 al Comisiei din 9 decembrie 2011 de adoptare a unei metodologii comune de investigare a accidentelor și incidentelor maritime elaborate în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Directiva 2009/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 328, 10.12.2011, p. 36). |
Asigurări |
Directiva 2009/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind asigurarea proprietarilor navelor în ceea ce privește creanțele maritime (JO L 131, 28.5.2009, p. 128). |
Poluarea cauzată de nave |
Directiva 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni, inclusiv sancțiuni penale, pentru infracțiunile de poluare (JO L 255, 30.9.2005, p. 11). |
Deșeurile provenite din exploatarea navelor |
Directiva (UE) 2019/883 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind instalațiile portuare de preluare pentru predarea deșeurilor provenite de la nave, de modificare a Directivei 2010/65/UE și de abrogare a Directivei 2000/59/CE (JO L 151, 7.6.2019, p. 116). |
Compuși organostanici |
Regulamentul (CE) nr. 782/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 aprilie 2003 privind interzicerea compușilor organostanici pe nave (JO L 115, 9.5.2003, p. 1). |
Securitate maritimă |
Regulamentul (CE) nr. 725/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 privind consolidarea securității navelor și a instalațiilor portuare (JO L 129, 29.4.2004, p. 6). Directiva 2005/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind consolidarea securității portuare (JO L 310, 25.11.2005, p. 28). Regulamentul (CE) nr. 324/2008 al Comisiei din 9 aprilie 2008 de stabilire a procedurilor revizuite de desfășurare a inspecțiilor efectuate de către Comisie în domeniul securității maritime (JO L 98, 10.4.2008, p. 5). |
Formarea navigatorilor |
Directiva 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind nivelul minim de formare a navigatorilor (JO L 323, 3.12.2008, p. 33). Directiva (UE) 2019/1159 a Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de modificare a Directivei 2008/106/CE privind nivelul minim de formare a navigatorilor și de abrogare a Directivei 2005/45/CE privind recunoașterea reciprocă a brevetelor navigatorilor eliberate de statele membre (JO L 188, 12.7.2019, p. 94). |
Aspecte sociale |
Directiva 2013/54/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind anumite responsabilități ale statului de pavilion referitoare la respectarea și asigurarea aplicării Convenției din 2006 privind munca în domeniul maritim (JO L 329, 10.12.2013, p. 1). Directiva 1999/63/CE a Consiliului din 21 iunie 1999 privind Acordul de organizare a timpului de lucru al navigatorilor, încheiat între Asociația Proprietarilor de Nave din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Sindicatelor Lucrătorilor din Transporturi din Uniunea Europeană (FST) (JO L 167, 2.7.1999, p. 33). Directiva 1999/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind aplicarea dispozițiilor referitoare la timpul de lucru al navigatorilor la bordul navelor care fac escală în porturile Comunității (JO L 14, 20.1.2000, p. 29). Directiva 2009/13/CE a Consiliului din 16 februarie 2009 de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim și de modificare a Directivei 1999/63/CE (JO L 124, 20.5.2009, p. 30). Directiva 92/29/CEE a Consiliului din 31 martie 1992 privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru promovarea unei mai bune asistențe medicale la bordul navelor (JO L 113, 30.4.1992, p. 19). |
Drepturile pasagerilor |
Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 334, 17.12.2010, p. 1). |
Echipamente sub presiune transportabile |
Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1). |
Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă |
Regulamentul (CE) nr. 1406/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (JO L 208, 5.8.2002, p. 1). |
Comitetul pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave |
Regulamentul (CE) nr. 2099/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 noiembrie 2002 de instituire a unui Comitet pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (COSS) și de modificare a regulamentelor privind siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (JO L 324, 29.11.2002, p. 1). |
Servicii portuare |
Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2017 de stabilire a unui cadru privind furnizarea de servicii portuare și a normelor comune privind transparența financiară a porturilor (JO L 57, 3.3.2017, p. 1). |
Ghișeul unic în domeniul maritim |
Regulamentul (UE) 2019/1239 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a unui mediu aferent ghișeului unic european în domeniul maritim și de abrogare a Directivei 2010/65/UE (JO L 198, 25.7.2019, p. 64). |
Mediu |
Directiva (UE) 2016/802 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili lichizi (JO L 132, 21.5.2016, p. 58). Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/253 a Comisiei din 16 februarie 2015 de stabilire a normelor privind prelevarea de probe și raportarea, în temeiul Directivei 1999/32/CE a Consiliului, în ceea ce privește conținutul de sulf din combustibilii marini (JO L 41, 17.2.2015, p. 55). |
„ANEXA I.5
NORME APLICABILE TRANSPORTULUI PE CĂILE NAVIGABILE INTERIOARE
«Dispozițiile aplicabile» ale următoarelor acte ale Uniunii Europene sunt aplicabile în conformitate cu tratatul principal și cu anexa II privind adaptările orizontale, cu excepția unor dispoziții contrare cuprinse în prezenta anexă sau în protocoalele I-VI. Acolo unde este necesar, se menționează după fiecare act adaptările specifice acestuia.
Actele Uniunii Europene enumerate mai jos trimit la cea mai recentă versiune a acestor acte, cuprinzând cele mai recente modificări.
Domeniul de reglementare |
Legislație |
Accesul la piață |
Regulamentul (CE) nr. 1356/96 al Consiliului din 8 iulie 1996 privind normele comune aplicabile transportului de mărfuri sau de călători pe căile navigabile interioare între statele membre în vederea instituirii libertății de a furniza aceste servicii de transport (JO L 175, 13.7.1996, p. 7). Regulamentul (CEE) nr. 3921/91 al Consiliului din 16 decembrie 1991 de stabilire a condițiilor în care transportatorii nerezidenți pot transporta mărfuri sau călători pe căile navigabile interioare în interiorul unui stat membru, (JO L 373, 31.12.1991, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 718/1999 al Consiliului din 29 martie 1999 privind politica capacității flotei Comunității cu scopul de a promova transportul pe căile navigabile interioare (JO L 90, 2.4.1999, p. 1). Directiva 96/75/CE a Consiliului din 19 noiembrie 1996 privind sistemele de navlosire și de stabilire a prețurilor în transportul național și internațional pe căile navigabile interioare în Comunitate (JO L 304, 27.11.1996, p. 12). Regulamentul (CEE) nr. 2919/85 al Consiliului din 17 octombrie 1985 privind stabilirea condițiilor de acces la regimul rezervat prin Convenția revizuită privind navigația pe Rin a navelor care aparțin navigației pe Rin (JO L 280, 22.10.1985, p. 4). |
Accesul la profesie |
Directiva 87/540/CEE a Consiliului din 9 noiembrie 1987 privind inițierea profesiei de operator de transport de mărfuri pe cale navigabilă în transportul național și internațional și privind recunoașterea reciprocă a diplomelor, certificatelor și altor titluri oficiale de calificare pentru această activitate (JO L 322, 12.11.1987, p. 20). Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului (JO L 345, 27.12.2017, p. 53). Directiva delegată (UE) 2020/12 a Comisiei din 2 august 2019 de completare a Directivei (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele pentru competențe și cunoștințele și aptitudinile corespunzătoare, pentru examenele practice, pentru omologarea simulatoarelor și pentru capacitatea din punct de vedere medical (JO L 6, 10.1.2020, p. 15). Regulamentul delegat (UE) 2020/473 al Comisiei din 20 ianuarie 2020 de completare a Directivei (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele pentru bazele de date privind certificatele de calificare ale Uniunii, carnetele de serviciu și jurnalele de bord (JO L 100, 1.4.2020, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/182 al Comisiei din 14 ianuarie 2020 privind modelele utilizate pentru calificările profesionale în domeniul navigației interioare (JO L 38, 11.2.2020, p. 1). |
Certificatele conducătorilor de navă |
Directiva 91/672/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 privind recunoașterea reciprocă a brevetelor naționale ale conducătorilor de navă pentru transportul de mărfuri și călători pe căile navigabile interioare (JO L 373, 31.12.1991, p. 29). Directiva 96/50/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind armonizarea condițiilor de obținere a brevetelor de comandant de navă pentru transportul de mărfuri și călători pe căile navigabile interioare din Comunitate (JO L 235, 17.9.1996, p. 31). |
Cerințe tehnice și de siguranță |
Directiva 2009/100/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind recunoașterea reciprocă a certificatelor de navigație pentru navele de navigație interioară (JO L 259, 2.10.2009, p. 8). Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2016 de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE (JO L 252, 16.9.2016, p. 118). Directiva delegată (UE) 2018/970 a Comisiei din 18 aprilie 2018 de modificare a anexelor II, III și V la Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară (JO L 174, 10.7.2018, p. 15). Regulamentul delegat (UE) 2019/1668 al Comisiei din 26 iunie 2019 de modificare a Directivei (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară (JO L 256, 7.10.2019, p. 1). Regulamentul delegat (UE) 2020/474 al Comisiei din 20 ianuarie 2020 privind baza de date europeană pentru identificarea navelor (JO L 100, 1.4.2020, p. 12). Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1122 a Comisiei din 28 iulie 2020 privind recunoașterea DNV GL AS ca societate de clasificare pentru navele de navigație interioară în conformitate cu Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 245, 30.7.2020, p. 15). Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1). |
Transportul intern al mărfurilor periculoase |
Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13). |
Servicii de informații fluviale |
Directiva 2005/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind serviciile de informații fluviale (RIS) armonizate pe căile navigabile interioare de pe teritoriul Comunității (JO L 255, 30.9.2005, p. 152). Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 909/2013 al Comisiei din 10 septembrie 2013 privind specificațiile tehnice pentru sistemul de afișare a hărților electronice și de informații pentru navigația interioară (sistemul ECDIS interior) menționat în Directiva 2005/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 258, 28.9.2013, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 416/2007 al Comisiei din 22 martie 2007 privind specificațiile tehnice ale notificărilor transmise comandanților de nave menționate la articolul 5 din Directiva 2005/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind serviciile de informații fluviale (RIS) armonizate pe căile navigabile interioare de pe teritoriul Comunității (JO L 105, 23.4.2007, p. 88). Regulamentul (CE) nr. 414/2007 al Comisiei din 13 martie 2007 privind orientările tehnice pentru planificarea, punerea în aplicare și utilizarea operațională a serviciilor de informații fluviale (RIS) menționate la articolul 5 din Directiva 2005/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind serviciile de informații fluviale (RIS) armonizate pe căile navigabile interioare de pe teritoriul Comunității (JO L 105, 23.4.2007, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2032 al Comisiei din 20 noiembrie 2018 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 416/2007 al Comisiei privind specificațiile tehnice ale notificărilor transmise comandanților de nave (JO L 332, 28.12.2018, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1973 al Comisiei din 7 decembrie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 909/2013 al Comisiei privind specificațiile tehnice pentru sistemul de afișare a hărților electronice și de informații pentru navigația interioară (sistemul ECDIS interior) menționat în Directiva 2005/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 324, 19.12.2018, p. 1). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/838 al Comisiei din 20 februarie 2019 privind specificațiile tehnice pentru sistemele de urmărire și reperare a navelor și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 415/2007 (JO L 138, 24.5.2019, p. 31). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1744 al Comisiei din 17 septembrie 2019 privind specificațiile tehnice pentru raportarea electronică a navelor în navigația interioară și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 164/2010 (JO L 273, 25.10.2019, p. 1). |
Mediu (calitatea aerului) și schimbările climatice |
Directiva 2009/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce privește specificațiile pentru benzine și motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru carburanții folosiți de navele de navigație interioară și de abrogare a Directivei 93/12/CEE (JO L 140, 5.6.2009, p. 88). Regulamentul (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1024/2012 și (UE) nr. 167/2013 și de modificare și abrogare a Directivei 97/68/CE (JO L 252, 16.9.2016, p. 53). |
Drepturile pasagerilor |
Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 334, 17.12.2010, p. 1). |
Informațiile electronice referitoare la transportul de mărfuri |
Regulamentul (UE) 2020/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 privind informațiile electronice referitoare la transportul de mărfuri (JO L 249, 31.7.2020, p. 33). |
Timpul de lucru |
Directiva 2014/112/UE a Consiliului din 19 decembrie 2014 de punere în aplicare a Acordului european privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru în transportul pe căi navigabile interioare, încheiat de «European Barge Union» (Uniunea Europeană a Navigației Interioare) (EBU), «European Skippers Organisation» (Uniunea Europeană a Marinarilor Fluviali) (ESO) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) (JO L 367, 23.12.2014, p. 86). |
„ANEXA I.6
NORME DE MEDIU APLICABILE ÎN SECTORUL TRANSPORTURILOR
«Dispozițiile aplicabile» ale următoarelor acte ale Uniunii Europene sunt aplicabile în conformitate cu tratatul principal și cu anexa II privind adaptările orizontale, cu excepția unor dispoziții contrare cuprinse în prezenta anexă sau în protocoalele I-VI. Acolo unde este necesar, se menționează după fiecare act adaptările specifice acestuia.
Actele Uniunii Europene enumerate mai jos trimit la cea mai recentă versiune a acestor acte, cuprinzând cele mai recente modificări.
Domeniul de reglementare |
Legislație |
Evaluarea efectelor |
Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2014/52/UE (JO L 26, 28.1.2012, p. 1). și Convenția privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier din 1991 (Convenția Espoo). Toate proiectele enumerate în anexa I la Directiva EIM care intră sub incidența tratatului fac obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu dispozițiile UE privind evaluarea impactului asupra mediului. Toate proiectele enumerate în anexa II la Directiva EIM care intră sub incidența tratatului trebuie să facă obiectul unei decizii privind necesitatea efectuării unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu dispozițiile UE privind evaluarea impactului asupra mediului. În plus, aspectele transfrontaliere trebuie tratate în conformitate cu cerințele Convenției Espoo. Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30). și Protocolul privind evaluarea strategică de mediu la Convenția Espoo (Protocolul SEA). Acolo unde este cazul, toate planurile și programele din domeniul transporturilor trebuie să facă obiectul unei evaluări de mediu în conformitate cu dispozițiile Directivei SEA și ale Protocolului SEA la Convenția Espoo. Dacă implementarea unui plan sau a unui program este susceptibilă de a avea efecte transfrontaliere semnificative asupra mediului sau în cazul în care o parte care ar putea fi afectată în mod semnificativ solicită acest lucru, trebuie să aibă loc consultări transfrontaliere în conformitate cu dispozițiile Protocolului SEA (articolul 10 și/sau ale Directivei SEA (articolul 7. |
Conservare |
Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7). Dacă un proiect este susceptibil să afecteze situri cu importanță în conservarea naturii, se va efectua o evaluare adecvată a conservării naturii, care să corespundă evaluării prevăzute la articolul 6 din Directiva 92/43/CEE. Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 103, 25.4.1979, p. 1), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7). |
Combustibili, calitatea aerului și schimbările climatice |
Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58). Directiva (UE) 2016/802 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili lichizi (JO L 132, 21.5.2016, p. 58). |
Politica în domeniul apei |
Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1). Toate proiectele de transport legate de navigație care intră sub incidența prezentului tratat trebuie dezvoltate și implementate în conformitate cu articolul 4 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE. Toate proiectele de transport legate de navigație care intră sub incidența prezentului tratat trebuie efectuate, după caz, în conformitate cu Declarația comună privind navigația interioară și sustenabilitatea ecologică în bazinul fluvial al Dunării, astfel cum a fost aprobată de Comisia Internațională pentru Protecția Fluviului Dunărea (ICPDR), de Comisia Dunării și de Comisia pentru râul Sava. |
Zgomot |
Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental - Declarația Comisiei în cadrul comitetului de conciliere referitoare la Directiva privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental (JO L 189, 18.7.2002, p. 12). |
„ANEXA I.7
NORME PRIVIND ACHIZIȚIILE PUBLICE APLICABILE ÎN SECTORUL TRANSPORTURILOR
«Dispozițiile aplicabile» ale următoarelor acte ale Uniunii Europene sunt aplicabile în conformitate cu tratatul principal și cu anexa II privind adaptările orizontale, cu excepția unor dispoziții contrare cuprinse în prezenta anexă sau în protocoalele I-VI. Acolo unde este necesar, se menționează după fiecare act adaptările specifice acestuia.
Actele Uniunii Europene enumerate mai jos trimit la cea mai recentă versiune a acestor acte, cuprinzând cele mai recente modificări.
Domeniul de reglementare |
Legislație |
Proceduri de reexaminare |
Directiva 89/665/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1989 privind coordonarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind aplicarea procedurilor care vizează căile de atac față de atribuirea contractelor de achiziții publice de produse și a contractelor publice de lucrări (JO L 395, 30.12.1989, p. 33). Directiva 92/13/CEE a Consiliului din 25 februarie 1992 privind coordonarea actelor cu putere de lege și actelor administrative referitoare la aplicarea normelor comunitare cu privire la procedurile de achiziții publice ale entităților care desfășoară activități în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor (JO L 76, 23.3.1992, p. 14). |
Proceduri de achiziții |
Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1). Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65). Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1986 al Comisiei din 11 noiembrie 2015 de stabilire a formularelor standard pentru publicarea anunțurilor în domeniul achizițiilor publice și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 842/2011 (JO L 296, 12.11.2015, p. 1). |
Servicii publice |
Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și nr. 1107/70 ale Consiliului (JO L 315, 3.12.2007, p. 1). Regulamentul (UE) 2016/2338 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători (JO L 354, 23.12.2016, p. 22). |
(1) Pentru domeniul de aplicare, a se vedea articolul 2 din Regulamentul (UE) 2020/1056. Directiva 92/106/CEE și Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 nu sunt menționate în prezenta anexă. Măsura în care Regulamentul (UE) 2020/1056 reglementează aspecte legate de actele respective nu este relevantă.
29.3.2023 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 91/89 |
DECIZIA nr. 1/2023 A COMITETULUI SPECIALIZAT PRIVIND COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ INSTITUIT PRIN ARTICOLUL 8 ALINEATUL (1) LITERA (P) DIN ACORDUL COMERCIAL ȘI DE COOPERARE DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE, PE DE O PARTE, ȘI REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD, PE DE ALTĂ PARTE,
din 10 martie 2023
în ceea ce privește utilizarea Schimbului electronic de informații privind securitatea socială pentru transmiterea datelor între instituții sau organismele de legătură [2023/698]
COMITETUL SPECIALIZAT PRIVIND COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ,
având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare”), în special articolul SSCI.4 alineatul (2) din Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială,
întrucât:
(1) |
În temeiul articolului SSCI.71 alineatul (4) din Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială la Acordul comercial și de cooperare (denumit în continuare „Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială”), în scopul punerii în aplicare a respectivului protocol, Regatul Unit poate participa la Schimbul electronic de informații privind securitatea socială și suportă costurile aferente. |
(2) |
În temeiul articolului SSCI.4 alineatul (2) din Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială, transmiterea datelor între instituțiile sau organismele de legătură ale statelor membre și ale Regatului Unit se poate efectua, sub rezerva aprobării de către Comitetul specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială, prin intermediul Schimbului electronic de informații privind securitatea socială. În măsura în care formularele și documentele sunt partajate prin intermediul Schimbului electronic de informații privind securitatea socială, acestea trebuie să respecte normele aplicabile Schimbului electronic de informații privind securitatea socială. |
(3) |
Utilizarea Schimbului electronic de informații privind securitatea socială în scopul punerii în aplicare a Protocolului privind coordonarea sistemelor de securitate socială ar fi benefică pentru statele membre și pentru Regatul Unit, pentru instituțiile de securitate socială și pentru persoanele care se deplasează între Uniunea Europeană și Regatul Unit, deoarece ar asigura un schimb mai rapid, mai precis și mai sigur de informații în materie de securitate socială în temeiul Protocolului privind coordonarea sistemelor de securitate socială. Prin urmare, Comitetul specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială trebuie să adopte o decizie prin care să aprobe transmiterea datelor prin intermediul Schimbului electronic de informații privind securitatea socială. |
(4) |
Comitetul specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială ia act de faptul că, deși normele privind coordonarea securității sociale prevăzute în Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2) sunt separate din punct de vedere juridic de cele prevăzute în Acordul comercial și de cooperare, articolul 34 alineatul (2) din Acordul privind retragerea prevede că Regatul Unit trebuie să participe la Schimbul electronic de informații privind securitatea socială (EESSI) și să suporte costurile aferente, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Transmiterea datelor între instituții sau între organismele de legătură ale statelor membre și ale Regatului Unit se efectuează prin intermediul Schimbului electronic de informații privind securitatea socială. Acest lucru nu aduce atingere situațiilor excepționale și justificate în mod obiectiv.
Articolul 2
Regatul Unit suportă costurile aferente care decurg din participarea sa la Schimbul electronic de informații privind securitatea socială în temeiul articolului SSCI.71 alineatul (4) din Protocolul privind coordonarea sistemelor de securitate socială.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles și Londra, 10 martie 2023.
Pentru Comitetul specializat privind coordonarea sistemelor de securitate socială
Copreședinții
Jordi CURELL GOTOR
Ronan O’CONNOR