ISSN 1977-0782 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Legislaţie |
Anul 62 |
|
|
|
(1) Text cu relevanță pentru SEE. |
RO |
Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată. Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
II Acte fără caracter legislativ
ACORDURI INTERNAŢIONALE
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/1 |
DECIZIA (UE) 2019/301 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2019
privind încheierea, în numele Uniunii și al statelor membre, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91, articolul 100 alineatul (2) și articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),
având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 6 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu Decizia (UE) 2018/385 a Consiliului (2), la 6 februarie 2018 s-a semnat, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (denumit în continuare „protocolul”). |
(2) |
În ceea ce privește chestiunile care intră în sfera de competență a Comunității Europene a Energiei Atomice, încheierea protocolului face obiectul unei proceduri separate. |
(3) |
Protocolul ar trebui aprobat în numele Uniunii și al statelor membre, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Se aprobă, în numele Uniunii Europene și al statelor membre, Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (3).
Articolul 2
Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii și al statelor membre, notificarea prevăzută la articolul 4 alineatul (1) din protocol (4).
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
E.O. TEODOROVICI
(1) Aprobarea din 15 ianuarie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).
(2) Decizia (UE) 2018/385 a Consiliului din 16 octombrie 2017 privind semnarea, în numele Uniunii și al statelor membre și aplicarea cu titlu provizoriu a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (JO L 69, 13.3.2018, p. 1).
(3) Textul protocolului a fost publicat în JO L 69 din 13 martie 2018 împreună cu decizia privind semnarea.
(4) Data intrării în vigoare a protocolului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.
REGULAMENTE
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/3 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/302 AL COMISIEI
din 20 februarie 2019
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 183 litera (b),
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului (2), în special articolul 5 alineatul (6) litera (a),
întrucât:
(1) |
Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină. |
(2) |
Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină, rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând cont de variațiile prețurilor în funcție de origine. |
(3) |
Regulamentul (CE) nr. 1484/95 ar trebui modificat în consecință. |
(4) |
Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 februarie 2019.
Pentru Comisie,
Pentru Președinte,
Jerzy PLEWA
Director general
Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală
(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
(2) JO L 150, 20.5.2014, p. 1.
(3) Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei din 28 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului de drepturi de import suplimentare și de fixare a prețurilor reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru albumina din ouă, și de abrogare a Regulamentului nr. 163/67/CEE (JO L 145, 29.6.1995, p. 47).
ANEXĂ
„ANEXA I
Codul NC |
Denumirea mărfurilor |
Prețul reprezentativ (în EUR/100 kg) |
Garanția menționată la articolul 3 (în EUR/100 kg) |
Originea (1) |
0207 12 90 |
Carcase de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate, denumite «pui 65 %» |
121,0 |
0 |
AR |
0207 14 10 |
Bucăți dezosate de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate |
242,1 |
17 |
AR |
215,0 |
26 |
BR |
||
311,4 |
0 |
CL |
||
239,2 |
18 |
TH |
||
0207 27 10 |
Bucăți dezosate de curcani și de curci, congelate |
342,1 |
0 |
BR |
354,5 |
0 |
CL |
||
1602 32 11 |
Preparate nefierte din păsări de curte din specia Gallus domesticus |
264,4 |
7 |
BR |
(1) Nomenclatorul țărilor stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7).
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/6 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/303 AL COMISIEI
din 21 februarie 2019
privind prețul minim de vânzare pentru laptele praf degresat pentru a treizeci și treia invitație parțială de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1240 al Comisiei din 18 mai 2016 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește intervenția publică și ajutorul pentru depozitarea privată (2), în special articolul 32,
întrucât:
(1) |
Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080 al Comisiei (3) a deschis vânzările de lapte praf degresat prin procedură de licitație. |
(2) |
Având în vedere ofertele primite pentru a treizeci și treia invitație parțială de participare la licitație, este necesar să se stabilească un preț minim de vânzare. |
(3) |
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
În ceea ce privește a treizeci și treia invitație parțială de participare la licitație pentru vânzările de lapte praf degresat în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080, pentru care perioada în care trebuiau depuse oferte s-a încheiat la 19 februarie 2019, prețul minim de vânzare este 163,10 EUR/100 kg.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2019.
Pentru Comisie,
Pentru Președinte,
Jerzy PLEWA
Director general
Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală
(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
(2) JO L 206, 30.7.2016, p. 71.
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080 al Comisiei din 25 noiembrie 2016 de deschidere a vânzărilor de lapte praf degresat prin procedură de licitație (JO L 321, 29.11.2016, p. 45).
DECIZII
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/7 |
DECIZIA (UE) 2019/304 A CONSILIULUI
din 18 februarie 2019
privind notificarea dorinței Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a nu mai participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen incluse în Regulamentul (CE) nr. 377/2004 al Consiliului privind crearea unei rețele de ofițeri de legătură în materie de imigrație
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere Protocolul nr. 19 privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 5 alineatul (3),
având în vedere notificarea transmisă, în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Protocolul nr. 19 privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, de Guvernul Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, prin scrisoarea sa către președintele Consiliului din 1 octombrie 2018, privind dorința de a nu participa la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind crearea unei rețele europene de ofițeri de legătură în materie de imigrație,
întrucât:
(1) |
Regatul Unit participă la Regulamentul (CE) nr. 377/2004 al Consiliului (1), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 493/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2011 (2). |
(2) |
La 1 octombrie 2018, în termenul stabilit de trei luni, Regatul Unit a notificat președintelui Consiliului dorința sa de a nu participa la adoptarea reformării Regulamentului (CE) nr. 377/2004, propusă de Comisie la 16 mai 2018 și primită de Consiliu în toate limbile necesare la 2 iulie 2018. |
(3) |
Regulamentul (CE) nr. 377/2004 urmărește să consolideze cooperarea dintre ofițerii de legătură în materie de imigrație detașați în țări terțe, în special prin stabilirea unei obligații de a înființa rețele locale sau regionale în rândul ofițerilor de legătură în materie de imigrație, precum și prin promovarea utilizării unui instrument electronic specific pentru schimbul regulat de informații în cadrul rețelelor locale, precum și prin instituirea unui sistem de raportare privind activitățile rețelelor de ofițeri de legătură în materie de imigrație prin intermediul unor rapoarte bianuale ale președinției, fără a se impune utilizarea unor sisteme operaționale sau o interacțiune directă cu vreuna din dispozițiile legale cuprinse în alte instrumente juridice care fac parte din acquis-ul Schengen. |
(4) |
Propunerea din 16 mai 2018 de reformare a Regulamentului (CE) nr. 377/2004 urmărește consolidarea coordonării și optimizarea utilizării ofițerilor de legătură în materie de imigrație, inclusiv a noilor ofițeri de legătură europeni trimiși în țări terțe, pentru a răspunde în mod mai eficace priorităților UE în domeniul migrației, însă nu se îndepărtează de natura actualului Regulament (CE) nr. 377/2004, în ceea ce privește interacțiunea specifică cu celelalte părți ale acquis-ului Schengen. |
(5) |
Prin urmare, propunerea de reformare a Regulamentului (CE) nr. 377/2004, ca și actualul Regulament (CE) nr. 377/2004, poate fi considerată drept o măsură de sine stătătoare în cadrul acquis-ului Schengen, care nu interacționează din punct de vedere operațional cu alte instrumente juridice care fac parte din acquis-ul Schengen. |
(6) |
În acest caz excepțional și având în vedere caracterul de sine stătător în cadrul acquis-ului Schengen al actualului Regulament (CE) nr. 377/2004, se poate considera că, în cazul în care Regatul Unit nu mai participă la actualul regulament sau la alte modificări ulterioare ale acestuia, însă continuă să participe la restul acquis-ului Schengen la care participă în prezent în temeiul Deciziei 2000/365/CE a Consiliului (3), acest lucru ar asigura cea mai amplă participare posibilă a Regatului Unit, fără a afecta în mod grav funcționarea practică a celorlalte părți ale acquis-ului Schengen și cu respectarea, în același timp, a coerenței acestora. |
(7) |
Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Protocolul nr. 19, articolul 8 alineatul (2) din Decizia 2000/365/CE ar trebui să înceteze să se mai aplice Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord în ceea ce privește actualul Regulament (CE) nr. 377/2004, și orice alte modificări ulterioare, inclusiv propunerea de reformare a Regulamentului (CE) nr. 377/2004, începând cu data intrării în vigoare a reformării propuse a Regulamentului (CE) nr. 377/2004. |
(8) |
În consecință, punctul 6 din anexa I la Decizia 2004/926/CE a Consiliului (4) în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 377/2004 ar trebui, de asemenea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Protocolul nr. 19, să înceteze să se aplice de la data intrării în vigoare a reformării propuse, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Decizia 2000/365/CE și punctul 6 din anexa I la Decizia 2004/926/CE încetează să se aplice Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 377/2004 al Consiliului și orice alte modificări ulterioare ale acestuia, începând cu data intrării în vigoare a reformării propuse a Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind crearea unei rețele europene de ofițeri de legătură în materie de imigrație.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
F. MOGHERINI
(1) Regulamentul (CE) nr. 377/2004 al Consiliului din 19 februarie 2004 privind crearea unei rețele de ofițeri de legătură în materie de imigrație (JO L 64, 2.3.2004, p. 1).
(2) Regulamentul (UE) nr. 493/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 377/2004 al Consiliului privind crearea unei rețele de ofițeri de legătură în materie de imigrație (JO L 141, 27.5.2011, p. 13).
(3) Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).
(4) Decizia 2004/926/CE a Consiliului din 22 decembrie 2004 privind punerea în aplicare a unor părți din acquis-ul Schengen de către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (JO L 395, 31.12.2004, p. 70).
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/9 |
DECIZIA (UE) 2019/305 A CONSILIULUI
din 18 februarie 2019
de autorizare a Austriei, a Ciprului, a Croației, a Luxemburgului, a Portugaliei, a României și a Regatului Unit să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 81 alineatul (3) coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (b),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Parlamentului European (1),
întrucât:
(1) |
Printre obiectivele pe care și le-a stabilit Uniunea Europeană se numără promovarea protecției drepturilor copilului, după cum se afirmă la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Măsurile de protecție a copiilor împotriva deplasării sau a reținerii ilicite reprezintă o parte esențială a acestei politici. |
(2) |
Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 (2) (denumit în continuare „Regulamentul Bruxelles IIa”), care urmărește protejarea copiilor împotriva efectelor dăunătoare ale unei deplasări sau rețineri ilicite și stabilirea de proceduri în vederea asigurării înapoierii imediate a copiilor în statul în care își au reședința obișnuită, precum și în vederea garantării protecției drepturilor de vizitare și a drepturilor privind încredințarea. |
(3) |
Regulamentul Bruxelles IIa completează și consolidează Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (denumită în continuare „Convenția de la Haga din 1980”), care stabilește, la nivel internațional, un sistem de obligații și de cooperare între statele contractante și între autoritățile centrale și urmărește să asigure înapoierea imediată a copiilor deplasați sau reținuți ilicit. |
(4) |
Toate statele membre ale Uniunii sunt parte la Convenția de la Haga din 1980. |
(5) |
Uniunea încurajează statele terțe să adere la Convenția de la Haga din 1980 și sprijină punerea în aplicare corectă a Convenției de la Haga din 1980, prin participarea alături de statele membre, printre altele, la comisiile speciale organizate periodic de Conferința de la Haga de Drept Internațional Privat. |
(6) |
Un cadru juridic comun aplicabil între statele membre ale Uniunii și statele terțe ar putea fi cea mai bună soluție pentru cazurile delicate de răpire internațională de copii. |
(7) |
Convenția de la Haga din 1980 prevede că aceasta se aplică în raporturile dintre statul aderent și statele contractante care vor fi declarat că acceptă aderarea. |
(8) |
Convenția de la Haga din 1980 nu permite organizațiilor de integrare economică regională, precum Uniunea, să devină parte la aceasta. Prin urmare, Uniunea nu poate să adere la convenția respectivă și nici să depună o declarație de acceptare a unui stat aderent. |
(9) |
În temeiul Avizului 1/13 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (3), declarațiile de acceptare făcute în conformitate cu Convenția de la Haga din 1980 țin de competența externă exclusivă a Uniunii. |
(10) |
La 11 august 2004, Republica Dominicană și-a depus instrumentul de aderare la Convenția de la Haga din 1980. Convenția de la Haga din 1980 a intrat în vigoare pentru Republica Dominicană la 1 noiembrie 2004. |
(11) |
Toate statele membre, cu excepția Austriei, a Ciprului, a Croației, a Danemarcei, a Luxemburgului, a Portugaliei, a României și a Regatului Unit au acceptat deja aderarea Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 1980. O evaluare a situației din Republica Dominicană a condus la concluzia că Austria, Ciprul, Croația, Luxemburgul, Portugalia, România și Regatul Unit sunt în măsură să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Republicii Dominicane în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1980. |
(12) |
Prin urmare, Austria, Ciprul, Croația, Luxemburgul, Portugalia, România și Regatul Unit ar trebui autorizate să depună declarațiile lor de acceptare a aderării Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii. Celelalte state membre ale Uniunii care au acceptat deja aderarea Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 1980 nu ar trebui să depună noi declarații de acceptare, deoarece declarațiile existente rămân valabile în temeiul dreptului internațional public. |
(13) |
Regatului Unit și Irlandei le revin obligații în temeiul Regulamentului Bruxelles IIa și participă la adoptarea și la aplicarea prezentei decizii. |
(14) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Prin prezenta decizie, Austria, Ciprul, Croația, Luxemburgul, Portugalia, România și Regatul Unit sunt autorizate să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 1980.
(2) Statele membre menționate la alineatul (1) depun cel târziu până la 19 februarie 2020 o declarație de acceptare a aderării Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, formulată după cum urmează:
„[Denumirea completă a STATULUI MEMBRU] declară că acceptă aderarea Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, în conformitate cu Decizia (UE) 2019/305 a Consiliului.”
(3) Statele membre menționate la alineatul (1) informează Consiliul și Comisia cu privire la depunerea declarațiilor lor de acceptare a aderării Republicii Dominicane la Convenția de la Haga din 1980 și transmit Comisiei textul respectivelor declarații în termen de două luni de la depunerea acestora.
Articolul 2
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Austriei, Ciprului, Croației, Luxemburgului, Portugaliei, României și Regatului Unit.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
N. BĂDĂLĂU
(1) Avizul din 31 ianuarie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).
(2) Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000 (JO L 338, 23.12.2003, p. 1).
(3) ECLI:EU:C:2014:2303.
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/11 |
DECIZIA (UE) 2019/306 A CONSILIULUI
din 18 februarie 2019
de autorizare a Austriei să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Ecuadorului și a Ucrainei la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 81 alineatul (3) coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (b),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Parlamentului European (1),
întrucât:
(1) |
Printre obiectivele pe care și le-a stabilit Uniunea Europeană se numără promovarea protecției drepturilor copilului, după cum se afirmă la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Măsurile de protecție a copiilor împotriva deplasării sau a reținerii ilicite reprezintă o parte esențială a acestei politici. |
(2) |
Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 (2) (denumit în continuare „Regulamentul Bruxelles IIa”), care urmărește protejarea copiilor împotriva efectelor dăunătoare ale unei deplasări sau rețineri ilicite și stabilirea de proceduri în vederea asigurării înapoierii imediate a copiilor în statul în care își au reședința obișnuită, precum și în vederea garantării protecției drepturilor de vizitare și a drepturilor privind încredințarea. |
(3) |
Regulamentul Bruxelles IIa completează și consolidează Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (denumită în continuare „Convenția de la Haga din 1980”), care stabilește, la nivel internațional, un sistem de obligații și de cooperare între statele contractante și între autoritățile centrale și urmărește să asigure înapoierea imediată a copiilor deplasați sau reținuți ilicit. |
(4) |
Toate statele membre ale Uniunii sunt parte la Convenția de la Haga din 1980. |
(5) |
Uniunea încurajează statele terțe să adere la Convenția de la Haga din 1980 și sprijină punerea în aplicare corectă a Convenției de la Haga din 1980, prin participarea alături de statele membre, printre altele, la comisiile speciale organizate periodic de Conferința de la Haga de Drept Internațional Privat. |
(6) |
Un cadru juridic comun aplicabil între statele membre ale Uniunii și statele terțe ar putea fi cea mai bună soluție pentru cazurile delicate de răpire internațională de copii. |
(7) |
Convenția de la Haga din 1980 prevede că aceasta se aplică în raporturile dintre statul aderent și statele contractante care vor fi declarat că acceptă aderarea. |
(8) |
Convenția de la Haga din 1980 nu permite organizațiilor de integrare economică regională, precum Uniunea, să devină parte la aceasta. Prin urmare, Uniunea nu poate să adere la convenția respectivă și nici să depună o declarație de acceptare a unui stat aderent. |
(9) |
În temeiul Avizului 1/13 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (3), declarațiile de acceptare făcute în conformitate cu Convenția de la Haga din 1980 țin de competența externă exclusivă a Uniunii. |
(10) |
La 22 ianuarie 1992, Ecuadorul și-a depus instrumentul de aderare la Convenția de la Haga din 1980. Convenția de la Haga din 1980 a intrat în vigoare pentru Ecuador la 1 aprilie 1992. |
(11) |
Toate statele membre vizate, cu excepția Austriei și a Danemarcei, au acceptat deja aderarea Ecuadorului la Convenția de la Haga din 1980. Ecuadorul a acceptat aderarea Bulgariei, a Ciprului, a Estoniei, a Letoniei, a Lituaniei, a Maltei, a Poloniei, a Sloveniei și a României la Convenția de la Haga din 1980. O evaluare a situației din Ecuador a condus la concluzia că Austria este în măsură să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Ecuadorului în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1980. |
(12) |
La 2 iunie 2006, Ucraina și-a depus instrumentul de aderare la Convenția de la Haga din 1980. Convenția de la Haga din 1980 a intrat în vigoare pentru Ucraina la 1 septembrie 2006. |
(13) |
Toate statele membre, cu excepția Austriei și a Danemarcei, au acceptat deja aderarea Ucrainei la Convenția de la Haga din 1980. O evaluare a situației din Ucraina a condus la concluzia că Austria este în măsură să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Ucrainei în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1980. |
(14) |
Prin urmare, Austria ar trebui autorizată să depună declarațiile sale de acceptare a aderării Ecuadorului și a Ucrainei la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii. Celelalte state membre ale Uniunii care au acceptat deja aderarea Ecuadorului și a Ucrainei la Convenția de la Haga din 1980 nu ar trebui să depună noi declarații de acceptare, deoarece declarațiile existente rămân valabile în temeiul dreptului internațional public. |
(15) |
Regatului Unit și Irlandei le revin obligații în temeiul Regulamentului Bruxelles IIa și participă la adoptarea și la aplicarea prezentei decizii. |
(16) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Prin prezenta decizie, Austria este autorizată să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Ecuadorului și a Ucrainei la Convenția de la Haga din 1980.
(2) Austria depune cel târziu până la 19 februarie 2020 o declarație de acceptare a aderării Ecuadorului și a Ucrainei la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, formulată după cum urmează:
„[Denumirea completă a STATULUI MEMBRU] declară că acceptă aderarea Ecuadorului și a Ucrainei la Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, în conformitate cu Decizia (UE) 2019/306 a Consiliului.”
(3) Austria informează Consiliul și Comisia cu privire la depunerea declarației sale de acceptare a aderării Ecuadorului și a Ucrainei la Convenția de la Haga din 1980 și transmite Comisiei textul respectivei declarații în termen de două luni de la depunerea acesteia.
Articolul 2
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Austriei.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
N. BĂDĂLĂU
(1) Avizul din 31 ianuarie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).
(2) Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000 (JO L 338, 23.12.2003, p. 1).
(3) ECLI:EU:C:2014:2303.
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/13 |
DECIZIA (UE) 2019/307 A CONSILIULUI
din 18 februarie 2019
de autorizare a Austriei și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Hondurasului la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 81 alineatul (3) coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (b),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Parlamentului European (1),
întrucât:
(1) |
Printre obiectivele pe care și le-a stabilit Uniunea Europeană se numără promovarea protecției drepturilor copilului, după cum se afirmă la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Măsurile de protecție a copiilor împotriva deplasării sau a reținerii ilicite reprezintă o parte esențială a acestei politici. |
(2) |
Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 (2) (denumit în continuare „Regulamentul Bruxelles IIa”), care urmărește protejarea copiilor împotriva efectelor dăunătoare ale unei deplasări sau rețineri ilicite și stabilirea de proceduri în vederea asigurării înapoierii imediate a copiilor în statul în care își au reședința obișnuită, precum și în vederea garantării protecției drepturilor de vizitare și a drepturilor privind încredințarea. |
(3) |
Regulamentul Bruxelles IIa completează și consolidează Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (denumită în continuare „Convenția de la Haga din 1980”), care stabilește, la nivel internațional, un sistem de obligații și de cooperare între statele contractante și între autoritățile centrale și urmărește să asigure înapoierea imediată a copiilor deplasați sau reținuți ilicit. |
(4) |
Toate statele membre ale Uniunii sunt parte la Convenția de la Haga din 1980. |
(5) |
Uniunea încurajează statele terțe să adere la Convenția de la Haga din 1980 și sprijină punerea în aplicare corectă a Convenției de la Haga din 1980, prin participarea alături de statele membre, printre altele, la comisiile speciale organizate periodic de Conferința de la Haga de Drept Internațional Privat. |
(6) |
Un cadru juridic comun aplicabil între statele membre ale Uniunii și statele terțe ar putea fi cea mai bună soluție pentru cazurile delicate de răpire internațională de copii. |
(7) |
Convenția de la Haga din 1980 prevede că aceasta se aplică în raporturile dintre statul aderent și statele contractante care vor fi declarat că acceptă aderarea. |
(8) |
Convenția de la Haga din 1980 nu permite organizațiilor de integrare economică regională, precum Uniunea, să devină parte la aceasta. Prin urmare, Uniunea nu poate să adere la convenția respectivă și nici să depună o declarație de acceptare a unui stat aderent. |
(9) |
În temeiul Avizului 1/13 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (3), declarațiile de acceptare făcute în conformitate cu Convenția de la Haga din 1980 țin de competența externă exclusivă a Uniunii. |
(10) |
La 20 decembrie 1993, Hondurasul și-a depus instrumentul de aderare la Convenția de la Haga din 1980. Convenția de la Haga din 1980 a intrat în vigoare pentru Honduras la 1 martie 1994. |
(11) |
Toate statele membre vizate, cu excepția Austriei, a Danemarcei și a României, au acceptat deja aderarea Hondurasului la Convenția de la Haga din 1980. Hondurasul a acceptat aderarea Bulgariei, a Ciprului, a Estoniei, a Letoniei, a Lituaniei, a Maltei și a Sloveniei la Convenția de la Haga din 1980. O evaluare a situației din Honduras a condus la concluzia că Austria și România sunt în măsură să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Hondurasului în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1980. |
(12) |
Prin urmare, Austria și România ar trebui autorizate să depună declarațiile lor de acceptare a aderării Hondurasului la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii. Celelalte state membre ale Uniunii care au acceptat deja aderarea Hondurasului la Convenția de la Haga din 1980 nu ar trebui să depună noi declarații de acceptare, deoarece declarațiile existente rămân valabile în temeiul dreptului internațional public. |
(13) |
Regatului Unit și Irlandei le revin obligații în temeiul Regulamentului Bruxelles IIa și participă la adoptarea și la aplicarea prezentei decizii. |
(14) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Prin prezenta decizie, Austria și România sunt autorizate să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Hondurasului la Convenția de la Haga din 1980.
(2) Austria și România prezintă cel târziu până la 19 februarie 2020 o declarație de acceptare a aderării Hondurasului la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, formulată după cum urmează:
„[Denumirea completă a STATULUI MEMBRU] declară că acceptă aderarea Hondurasului la Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, în conformitate cu Decizia (UE) 2019/307 a Consiliului.”
(3) Austria și România informează Consiliul și Comisia cu privire la depunerea declarațiilor lor de acceptare a aderării Hondurasului la Convenția de la Haga din 1980 și transmit Comisiei textul respectivelor declarații în termen de două luni de la depunerea acestora.
Articolul 2
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Austriei și României.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
N. BĂDĂLĂU
(1) Avizul din 31 ianuarie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).
(2) Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000 (JO L 338, 23.12.2003, p. 1).
(3) ECLI:EU:C:2014:2303.
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/15 |
DECIZIA (UE) 2019/308 A CONSILIULUI
din 18 februarie 2019
de autorizare a Austriei, a Luxemburgului și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Belarusului și a Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 81 alineatul (3) coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (b),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Parlamentului European (1),
întrucât:
(1) |
Printre obiectivele pe care și le-a stabilit Uniunea Europeană se numără promovarea protecției drepturilor copilului, după cum se afirmă la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Măsurile de protecție a copiilor împotriva deplasării sau a reținerii ilicite reprezintă o parte esențială a acestei politici. |
(2) |
Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 (2) (denumit în continuare „Regulamentul Bruxelles IIa”), care urmărește protejarea copiilor împotriva efectelor dăunătoare ale unei deplasări sau rețineri ilicite și stabilirea de proceduri în vederea asigurării înapoierii imediate a copiilor în statul în care își au reședința obișnuită, precum și în vederea garantării protecției drepturilor de vizitare și a drepturilor privind încredințarea. |
(3) |
Regulamentul Bruxelles IIa completează și consolidează Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (denumită în continuare „Convenția de la Haga din 1980”), care stabilește, la nivel internațional, un sistem de obligații și de cooperare între statele contractante și între autoritățile centrale și urmărește să asigure înapoierea imediată a copiilor deplasați sau reținuți ilicit. |
(4) |
Toate statele membre ale Uniunii sunt parte la Convenția de la Haga din 1980. |
(5) |
Uniunea încurajează statele terțe să adere la Convenția de la Haga din 1980 și sprijină punerea în aplicare corectă a Convenției de la Haga din 1980, prin participarea alături de statele membre, printre altele, la comisiile speciale organizate periodic de Conferința de la Haga de Drept Internațional Privat. |
(6) |
Un cadru juridic comun aplicabil între statele membre ale Uniunii și statele terțe ar putea fi cea mai bună soluție pentru cazurile delicate de răpire internațională de copii. |
(7) |
Convenția de la Haga din 1980 prevede că aceasta se aplică în raporturile dintre statul aderent și statele contractante care vor fi declarat că acceptă aderarea. |
(8) |
Convenția de la Haga din 1980 nu permite organizațiilor de integrare economică regională, precum Uniunea, să devină parte la aceasta. Prin urmare, Uniunea nu poate să adere la convenția respectivă și nici să depună o declarație de acceptare a unui stat aderent. |
(9) |
În temeiul Avizului 1/13 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (3), declarațiile de acceptare făcute în conformitate cu Convenția de la Haga din 1980 țin de competența externă exclusivă a Uniunii. |
(10) |
La 12 ianuarie 1998, Belarusul și-a depus instrumentul de aderare la Convenția de la Haga din 1980. Convenția de la Haga din 1980 a intrat în vigoare pentru Belarus la 1 aprilie 1998. |
(11) |
Toate statele membre vizate, cu excepția Austriei, a Danemarcei, a Luxemburgului și a României, au acceptat deja aderarea Belarusului la Convenția de la Haga din 1980. Belarusul a acceptat aderarea Bulgariei, a Estoniei, a Letoniei, a Lituaniei și a Maltei la Convenția de la Haga din 1980. O evaluare a situației din Belarus a condus la concluzia că Austria, Luxemburgul și România sunt în măsură să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Belarusului în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1980. |
(12) |
La 31 mai 1999, Uzbekistanul și-a depus instrumentul de aderare la Convenția de la Haga din 1980. Convenția de la Haga din 1980 a intrat în vigoare pentru Uzbekistan la 1 august 1999. |
(13) |
Toate statele membre, cu excepția Austriei, a Danemarcei, a Luxemburgului și a României, au acceptat deja aderarea Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 1980. Uzbekistanul a acceptat aderarea Bulgariei, a Estoniei, a Letoniei, a Lituaniei și a Maltei la Convenția de la Haga din 1980. O evaluare a situației din Uzbekistan a condus la concluzia că Austria, Luxemburgul și România sunt în măsură să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Uzbekistanului în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1980. |
(14) |
Prin urmare, Austria, Luxemburgul și România ar trebui autorizate să depună declarațiile lor de acceptare a aderării Belarusului și a Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii. Celelalte state membre ale Uniunii care au acceptat deja aderarea Belarusului și a Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 1980 nu ar trebui să depună noi declarații de acceptare, deoarece declarațiile existente rămân valabile în temeiul dreptului internațional public. |
(15) |
Regatului Unit și Irlandei le revin obligații în temeiul Regulamentului Bruxelles IIa și participă la adoptarea și la aplicarea prezentei decizii. |
(16) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Prin prezenta decizie, Austria, Luxemburgul și România sunt autorizate să accepte, în interesul Uniunii, aderarea Belarusului și a Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 1980.
(2) Austria, Luxemburgul și România depun cel târziu până la 19 februarie 2020 o declarație de acceptare a aderării Belarusului și a Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 1980, în interesul Uniunii, formulată după cum urmează:
„[Denumirea completă a STATULUI MEMBRU] declară că acceptă aderarea Belarusului și a Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, în conformitate cu Decizia (UE) 2019/308 a Consiliului.”
(3) Austria, Luxemburgul și România informează Consiliul și Comisia cu privire la depunerea declarațiilor lor de acceptare a aderării Belarusului și a Uzbekistanului la Convenția de la Haga din 1980 și transmit Comisiei textul respectivelor declarații în termen de două luni de la depunerea acestora.
Articolul 2
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Austriei, Luxemburgului și României.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
N. BĂDĂLĂU
(1) Avizul din 31 ianuarie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).
(2) Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000 (JO L 338, 23.12.2003, p. 1).
(3) ECLI:EU:C:2014:2303.
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/17 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/309 A CONSILIULUI
din 18 februarie 2019
de autorizare a Lituaniei să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
Articolul 193 din Directiva 2006/112/CE prevede că persoana impozabilă care efectuează o livrare de bunuri sau o prestare de servicii are în general obligația de a plăti taxa pe valoarea adăugată (TVA) către autoritățile fiscale. |
(2) |
Prin scrisoarea înregistrată de Comisie la data de 16 octombrie 2018, Lituania a solicitat autorizarea de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE în vederea aplicării mecanismului de taxare inversă pentru livrările de unități de hard disk (denumită în continuare „măsura specială”). |
(3) |
În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la cererea Lituaniei, prin scrisorile din data de 19 noiembrie 2018. Prin scrisoarea din 20 noiembrie 2018, Comisia a notificat Lituaniei că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea. |
(4) |
Lituania a descoperit fraude cu firme fantomă în comerțul intracomunitar în ceea ce privește livrările de bunuri electronice, cum ar fi laptopuri, telefoane mobile, tablete și unități de hard disk. Amploarea și domeniul de aplicare a acestei practici au un impact direct și foarte negativ asupra bugetului de stat. |
(5) |
Lituania a întreprins o serie de măsuri pentru a aborda și a preveni acest tip de fraudă în materie de TVA. Potrivit Lituaniei, măsurile respective nu sunt suficiente pentru a preveni frauda în materie de TVA în cazul furnizării de produse electronice. |
(6) |
Lituania intenționează să introducă mecanismul de taxare inversă pentru produsele electronice în temeiul articolului 199a din Directiva 2006/112/CE. Cu toate acestea, unitățile de hard disk nu intră în domeniul de aplicare al articolului respectiv. |
(7) |
Pentru a prevedea o formă mai cuprinzătoare a mecanismului de taxare inversă care s-ar aplica nu numai produselor electronice, astfel cum este prevăzut deja la articolul 199a din Directiva 2006/112/CE, ci și unităților de hard disk, Lituania solicită să fie autorizată să introducă măsura specială. |
(8) |
Având în vedere potențialul impact pozitiv al măsurii speciale în combaterea fraudei în materie de TVA descoperite de Lituania, ar trebui acordată o derogare pentru o perioadă limitată, de la 1 martie 2019 până la 28 februarie 2022. |
(9) |
În general, derogările se autorizează pe o perioadă limitată, pentru a se putea evalua dacă măsurile speciale sunt adecvate și eficace. Derogările acordă statelor membre timpul necesar pentru a introduce alte măsuri convenționale pentru combaterea problemei specifice până la expirarea măsurilor speciale, ceea ce ar face ca o prelungire a derogării să fie inutilă. Derogările care permit utilizarea mecanismului de taxare inversă sunt acordate numai în mod excepțional pentru anumite domenii în care se observă fraude și constituie un mijloc de ultimă instanță. Prin urmare, Lituania ar trebui să pună în aplicare alte măsuri convenționale pentru combaterea și prevenirea fraudei în materie de TVA în ceea ce privește comerțul cu unități de hard disk până la expirarea măsurii speciale și, în consecință, nu ar trebui să mai fie necesară derogarea de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE în ceea ce privește astfel de livrări. |
(10) |
Măsura specială nu va avea niciun impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenite din TVA, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Prin derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE, Lituania este autorizată să desemneze destinatarul drept persoana obligată la plata TVA în cazul livrărilor de unități de hard disk.
Articolul 2
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.
Se aplică de la 1 martie 2019 și expiră la 28 februarie 2022.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii Lituania.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
N. BĂDĂLĂU
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/19 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/310 A CONSILIULUI
din 18 februarie 2019
prin care Polonia este autorizată să aplice o măsură specială de derogare de la articolul 226 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
Prin scrisoarea înregistrată de Comisie la 15 mai 2018, Polonia a solicitat o autorizație de a introduce o măsură specială de derogare de la articolul 226 din Directiva 2006/112/CE pentru a aplica un mecanism de plată defalcată (denumită în continuare „măsura specială”). Măsura specială ar trebui să impună includerea unei declarații speciale potrivit căreia taxa pe valoarea adăugată (TVA) trebuie plătită în contul blocat de TVA al furnizorului pentru facturile emise în legătură cu livrarea de bunuri și prestarea de servicii care prezintă risc de fraudă și care, în general, cad sub incidența mecanismului de taxare inversă și a răspunderii solidare în Polonia. Polonia a solicitat măsura specială pentru o perioadă de trei ani, de la 1 ianuarie 2019 până la 31 decembrie 2021. |
(2) |
În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis cererea Poloniei celorlalte state membre, prin scrisorile din data de 3 septembrie 2018. Prin scrisoarea din 4 septembrie 2018, Comisia a informat Polonia că dispune de toate informațiile necesare pentru a analiza cererea. |
(3) |
Polonia a adoptat deja numeroase măsuri pentru combaterea fraudei. Aceasta a introdus mecanismul de taxare inversă și răspunderea solidară a furnizorului și a clientului, fișierul standard de audit, norme mai stricte pentru înregistrarea în scopuri de TVA și radierea persoanelor impozabile, creșterea numărului de audituri, printre altele. Cu toate acestea, Polonia consideră că măsurile respective sunt insuficiente pentru a preveni frauda în materie de TVA. |
(4) |
Polonia este de părere că aplicarea măsurii speciale va elimina frauda în materie de TVA. Dat fiind faptul că, potrivit mecanismului de plată defalcată, valoarea TVA-ului depus într-un cont separat de TVA al unui furnizor (persoană impozabilă) poate fi utilizată exclusiv în scopuri restrânse, și anume pentru plata TVA-ului datorat autorităților fiscale sau plata TVA-ului corespunzător facturilor primite de la furnizori, acest sistem este o garanție mai bună că autoritățile fiscale vor încasa întreaga valoare a TVA-ului care ar trebui transferată de persoana impozabilă către Trezoreria Statului din Polonia. |
(5) |
Polonia a introdus mecanismul voluntar de plată defalcată la 1 iulie 2018. Polonia consideră că, în domeniile expuse în mod deosebit fraudei în materie de TVA, ar trebui introdusă măsura specială. Respectivele domenii sunt reprezentate de sectoare economice precum oțelul, deșeurile metalice, echipamentele electronice, aurul, metalele neferoase, carburanții și materialele plastice. Respectivele domenii sunt, în general, supuse mecanismului de taxare inversă și răspunderii solidare a furnizorului și a clientului în Polonia. |
(6) |
Măsura specială se va aplica în legătură cu livrările de bunuri și prestările de servicii enumerate în anexă, efectuate între întreprinderi (B2B), și va viza exclusiv transferurile bancare electronice. |
(7) |
În cazul excedentului de taxă aferentă intrărilor în raport cu taxa aferentă ieșirilor, care este recunoscut de furnizor în declarația de TVA ca sumă rambursabilă, plata unei astfel de rambursări este în mod normal efectuată în termen de 60 de zile în contul curent al furnizorului. Cu toate acestea, Polonia a informat Comisia că, în cazul tranzacțiilor care fac obiectul măsurii speciale, la cererea unui furnizor care deține un cont blocat de TVA, rambursarea urmează să aibă loc în termen de 25 de zile. |
(8) |
Furnizorii nu suportă costuri de deschidere și de operare a contului bancar de TVA, deoarece nu sunt pot fi percepute comisioane sau taxe de către bancă în ceea ce privește contul de TVA. |
(9) |
Măsura specială urmează să fie aplicată tuturor furnizorilor, inclusiv furnizorilor care nu sunt stabiliți în Polonia, deoarece aceștia au obligația de a deține un cont bancar operat în conformitate cu legislația bancară din Polonia. În acest sens, Polonia a confirmat faptul că, în ceea ce privește furnizorii, aceștia nu vor suporta costuri suplimentare în legătură cu obligația deschiderii unui cont bancar în Polonia, deoarece respectivii furnizori vor putea deschide și deține un cont bancar pentru plata TVA-ului în Polonia cu titlu gratuit. |
(10) |
Măsura specială, astfel cum este prevăzută de Polonia, va impune modificări majore în ceea ce privește furnizorii. Sistemul este deja operațional din 1 iulie 2018, pe bază voluntară și persoanele impozabile au avut ocazia de a se familiariza cu acest sistem. |
(11) |
Comisia este de părere că măsura specială în legătură cu livrările de bunuri și prestările de servicii care prezintă risc de fraudă poate genera rezultate concrete în ceea ce privește combaterea fraudei fiscale în materie de TVA. De obicei, derogările se acordă pentru o perioadă limitată de timp. Prin urmare, măsura specială ar trebui autorizată de la 1 martie 2019 până la 28 februarie 2022. |
(12) |
Având în vedere caracterul inedit și domeniul larg de aplicare al măsurii speciale, este important să se asigure urmărirea necesară. În special, este nevoie ca această urmărire să se concentreze pe impactul măsurii speciale asupra nivelului fraudei în materie de TVA și asupra persoanelor impozabile în ceea ce privește rambursările de TVA, sarcina administrativă, costurile ce revin persoanelor impozabile, printre altele. Prin urmare, Polonia trebuie să prezinte un raport privind impactul măsurii speciale în termen de 18 luni de la intrarea în vigoare a măsurii speciale pe teritoriul său. |
(13) |
Măsura specială nu va afecta negativ cuantumul global al încasărilor din impozitele colectate în etapa de consum final și nu va avea niciun impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii care provin din TVA, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Prin derogare de la articolul 226 din Directiva 2006/112/CE, Polonia este autorizată să introducă o declarație specială potrivit căreia TVA se plătește în contul separat blocat de TVA al furnizorului, deschis în Polonia, pentru facturile emise în legătură cu livrarea de bunuri și prestarea de servicii enumerate în anexa la prezenta decizie, efectuate între persoane impozabile, dacă plățile aferente acestor operațiuni sunt realizate prin transferuri bancare electronice.
Articolul 2
Polonia notifică Comisiei măsurile naționale menționate la articolul 1.
În termen de 18 luni de la data intrării în vigoare pe teritoriul său a măsurii menționate la articolul 1, Polonia prezintă Comisiei un raport referitor la impactul său global asupra nivelului fraudei în materie de TVA și asupra persoanelor impozabile vizate.
Articolul 3
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.
Prezenta decizie se aplică de la 1 martie 2019 până la 28 februarie 2022.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
N. BĂDĂLĂU
ANEXĂ
Lista livrărilor de bunuri și prestărilor de servicii reglementate de articolul 1
Articolul 1 se aplică în raport cu următoarele livrări de bunuri și prestări de servicii descrise în conformitate cu Clasificarea produselor și serviciilor din Polonia (PKWiU):
Articol |
PKWiU |
Denumirea mărfurilor (grupă de mărfuri)/Denumirea serviciilor (grupă de servicii) |
1 |
24.10.12.0 |
Feroaliaje |
2 |
24.10.14.0 |
Pelete și pulberi de fontă brută, de fontă-oglindă (spiegel) sau de oțel |
3 |
24.10.31.0 |
Produse laminate plate din oțeluri nealiate, prelucrate exclusiv prin laminare la cald, cu o lățime ≥ 600 mm |
4 |
24.10.32.0 |
Produse laminate plate din oțeluri nealiate, prelucrate exclusiv prin laminare la cald, cu o lățime < 600 mm |
5 |
24.10.35.0 |
Produse laminate plate din alte oțeluri aliate, prelucrate exclusiv prin laminare la cald, cu o lățime ≥ 600 mm, cu excepția produselor din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” |
6 |
24.10.36.0 |
Produse laminate plate din alte oțeluri aliate, prelucrate exclusiv prin laminare la cald, cu o lățime < 600 mm, cu excepția produselor din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” |
7 |
24.10.41.0 |
Produse laminate plate din oțeluri nealiate, prelucrate exclusiv prin laminare la rece, cu o lățime ≥ 600 mm |
8 |
24.10.43.0 |
Produse laminate plate din oțeluri nealiate, prelucrate exclusiv prin laminare la rece, cu o lățime ≥ 600 mm, cu excepția produselor din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” |
9 |
24.10.51.0 |
Produse laminate plate din oțeluri nealiate, cu o lățime ≥ 600 mm, placate sau acoperite |
10 |
24.10.52.0 |
Produse laminate plate din alte oțeluri aliate, cu o lățime ≥ 600 mm, placate sau acoperite |
11 |
24.10.61.0 |
Bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate (fil machine), din oțeluri nealiate |
12 |
24.10.62.0 |
Alte bare și tije de oțel, prelucrate exclusiv prin forjare, laminare la cald, trefilare la cald sau extrudare, inclusiv barele și tijele torsionate după laminare |
13 |
24.10.65.0 |
Bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate (fil machine), din alte oțeluri aliate |
14 |
24.10.66.0 |
Alte bare și tije din alte oțeluri aliate, prelucrate exclusiv prin forjare, laminare la cald, trefilare la cald sau extrudare, inclusiv barele și tijele torsionate după laminare |
15 |
24.10.71.0 |
Profile deschise, prelucrate exclusiv prin laminare la cald, trefilare la cald sau extrudare, din oțeluri nealiate |
16 |
24.10.73.0 |
Profile deschise, prelucrate exclusiv prin laminare la cald, trefilare la cald sau extrudare, din alte oțeluri aliate |
17 |
24.31.10.0 |
Bare trefilate la rece și profile pline din oțel nealiat |
18 |
24.31.20.0 |
Bare trefilate la rece și profile pline din oțel aliat, dar nu din oțel inoxidabil |
19 |
24.32.10.0 |
Produse plate din oțel laminate la rece, neacoperite, cu o lățime < 600 mm |
20 |
24.32.20.0 |
Produse plate din oțel laminate la rece, placate sau acoperite, cu o lățime < 600 mm |
21 |
24.33.11.0 |
Profile deschise obținute la rece sau pliate, din oțeluri nealiate |
22 |
24.33.20.0 |
Table striate din oțeluri nealiate |
23 |
24.34.11.0 |
Fire trase la rece din oțeluri nealiate |
24 |
24.41.10.0 |
Argint, sub formă brută sau în forme semiprelucrate sau sub formă de pulbere |
25 |
ex 24.41.20.0 |
Aur, sub formă brută sau în forme semiprelucrate sau sub formă de pulbere, cu excepția aurului de investiții în sensul articolului 121 din lege, sub rezerva punctului 27 |
26 |
24.41.30.0 |
Platină, sub formă brută sau în forme semiprelucrate sau sub formă de pulbere |
27 |
Indiferent de simbolul PKWiU |
Aur de investiții în sensul articolului 121 din lege |
28 |
ex 24.41.40.0 |
Metale comune sau argint, placate cu aur, în forme semiprelucrate – exclusiv argint, placat cu aur, în forme semiprelucrate |
29 |
ex 24.41.50.0 |
Metale comune placate cu argint și metale comune, argint sau aur placate cu platină, în forme semiprelucrate – exclusiv placate cu aur și argint, în forme semiprelucrate |
30 |
24.42.11.0 |
Aluminiu sub formă brută |
31 |
24.43.11.0 |
Plumb sub formă brută |
32 |
24.43.12.0 |
Zinc sub formă brută |
33 |
24.43.13.0 |
Staniu sub formă brută |
34 |
24.44.12.0 |
Cupru nerafinat; anozi din cupru pentru rafinare electrolitică |
35 |
24.44.13.0 |
Cupru rafinat și aliaje de cupru, sub formă brută; aliaje de bază din cupru |
36 |
24.44.21.0 |
Pulberi și fulgi de cupru |
37 |
24.44.22.0 |
Bare, tije și profile din cupru |
38 |
24.44.23.0 |
Fire din cupru |
39 |
24.45.11.0 |
Nichel sub formă brută |
40 |
ex 24.45.30.0 |
Alte metale neferoase și articole produse din acestea; materiale metalo-ceramice; cenușă și reziduuri conținând metale sau compuși metalici – exclusiv deșeuri și resturi de metale neprețioase |
41 |
ex 26.11.30.0 |
Circuite electronice integrate – exclusiv procesoare |
42 |
ex 26.20.11.0 |
Mașini automate de prelucrare a datelor, portabile, cu o greutate ≤ 10 kg, cum ar fi laptopuri și notebookuri; Calculatoare de buzunar (cum ar fi notebookuri) și dispozitive similare – exclusiv calculatoare portabile, cum ar fi tablete, notebookuri, laptopuri |
43 |
ex 26.30.22.0 |
Telefoane pentru rețeaua de telefonie mobilă și pentru alte rețele fără fir - numai telefoane mobile, inclusiv telefoane inteligente (smartphone-uri) |
44 |
ex 26.40.60.0 |
Console de jocuri video (cum ar fi cele utilizate cu receptoare TV sau cu ecran inclus) și alte jocuri de abilitate sau noroc cu afișare electronică – altele decât părți și accesorii |
45 |
ex 32.12.13.0 |
Articole de bijuterie și părți ale acestora, precum și alte articole de bijuterie și părți ale acestora, placate cu aur și argint sau metale prețioase – exclusiv componente ale bijuteriilor și componente ale altor bijuterii din aur, argint și platină, adică bijuterii neterminate sau incomplete și părți distincte ale bijuteriilor inclusiv acoperite sau placate cu metale prețioase |
46 |
38.11.49.0 |
Epave, altele decât vasele și structurile plutitoare, pentru dezmembrare |
47 |
38.11.51.0 |
Deșeuri de sticlă |
48 |
38.11.52.0 |
Deșeuri de hârtie și carton |
49 |
38.11.54.0 |
Alte deșeuri de cauciuc |
50 |
38.11.55.0 |
Deșeuri de material plastic |
51 |
38.11.58.0 |
Deșeuri cu conținut de metale, altele decât deșeurile periculoase |
52 |
38.12.26.0 |
Deșeuri de metal periculoase |
53 |
38.12.27 |
Deșeuri și baterii de pile electrice scoase din uz și acumulatoare electrice scoase din uz; elemente galvanice uzate, baterii din elemente galvanice și acumulatoare electrice uzate |
54 |
38.32.2 |
Materii prime secundare metalice |
55 |
38.32.31.0 |
Materii prime secundare pe bază de sticlă |
56 |
38.32.32.0 |
Materii prime secundare pe bază de hârtie și carton |
57 |
38.32.33.0 |
Materii prime secundare pe bază de materiale plastice |
58 |
38.32.34.0 |
Materii prime secundare pe bază de cauciuc |
59 |
24.20.11.0 |
Tuburi și țevi, de tipul celor utilizate pentru conducte de petrol sau conducte de gaze, fără sudură sau lipire, din oțel |
60 |
24.20.12.0 |
Coloane de tubaj, tubaje și țevi de foraj de tipul utilizat la forare pentru extracția de petrol sau gaze naturale, fără sudură sau lipire, din oțel |
61 |
24.20.13.0 |
Alte tuburi și țevi cu secțiune circulară, din oțel |
62 |
24.20.31.0 |
Tuburi și țevi, sudate, cu un diametru extern ≤ 406,4 mm, de tipul celor utilizate pentru conducte de petrol sau conducte de gaze |
63 |
24.20.33.0 |
Alte tuburi și țevi, din oțel, cu secțiune circulară, sudate, cu un diametru extern ≤ 406,4 mm |
64 |
24.20.34.0 |
Tuburi și țevi sudate, din oțel, cu altă secțiune decât cea circulară, cu un diametru extern ≤ 406,4 mm |
65 |
24.20.40.0 |
Fitinguri pentru tuburi sau țevi, din oțel, dar nu turnat |
66 |
ex 25.11.23.0 |
Alte structuri și elemente de construcții, plăci, tije, bare cornier, cofraje și alte articole asemănătoare din fier, oțel sau aluminiu – numai din oțel |
67 |
ex 25.93.13.0 |
Pânze metalice, grilaje, plase și zăbrele din sârmă de fier, oțel sau cupru; metal expandat, din fier, oțel sau cupru – numai din oțel |
68 |
|
Carburant de motor, motorină, benzină – în conformitate cu dispozițiile privind accizele |
69 |
|
Păcură și ulei lubrifiant – în conformitate cu dispozițiile privind accizele |
70 |
ex 10.4 |
Uleiuri și grăsimi animale și vegetale – exclusiv ulei de rapiță |
71 |
ex 20.59.12.0 |
Emulsii sensibilizatoare pentru utilizări fotografice; preparate chimice pentru utilizări fotografice n.c.a. – exclusiv tonere fără cap de imprimare pentru mașini automate de prelucrare a datelor |
72 |
ex 20.59.30.0 |
Cerneală tipografică, cerneluri de tipărit și alte cerneluri – exclusiv cartușe de cerneală fără cap de imprimare pentru mașini automate de prelucrare a datelor |
73 |
ex 22.21.30.0 |
Plăci, foi, pelicule, folii și benzi, din materiale plastice, neprevăzute cu un suport și necombinate în mod similar cu alte materiale |
74 |
ex 26.20.21.0 |
Unități de memorie – exclusiv unități de hard disk (HDD) |
75 |
ex 26.20.22.0 |
Dispozitive de stocare solide – exclusiv SSD-uri |
76 |
ex 26.70.13.0 |
Camere digitale și camere video digitale – exclusiv camere digitale |
77 |
ex 28.23.26.0 |
Părți și accesorii pentru fotocopiatoare – exclusiv cartușe de cerneală și capete de imprimare pentru imprimante pentru mașini automate de prelucrare a datelor, tonere cu cap de imprimare pentru imprimante pentru mașini automate de prelucrare a datelor |
78 |
ex 58.29.11.0 |
Pachete software pentru sisteme de operare – exclusiv SSD-uri |
79 |
ex 58.29.29.0 |
Alte pachete software – exclusiv SSD-uri |
80 |
ex 59.11.23.0 |
Alte materiale video și înregistrări video pe dischete, casete magnetice și alte suporturi similare – exclusiv SSD-uri |
81 |
indiferent de simbolul PKWiU |
Servicii privind transferul cotelor de emisii de gaze cu efect de seră menționate în Legea din 12 iunie 2015 privind sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (Jurnalul Oficial din 2017, punctul 568) |
82 |
41.00.30.0 |
Lucrări de construcție a clădirilor rezidențiale (lucrări de construcție a clădirilor noi, de reconstrucție sau de renovare a clădirilor existente) |
83 |
41.00.40.0 |
Lucrări de construcție a clădirilor nerezidențiale (lucrări de construcție a clădirilor noi, de reconstrucție sau de renovare a clădirilor existente) |
84 |
42.11.20.0 |
Lucrări generale de construcții de autostrăzi, de drumuri, de șosele și alte căi de acces pentru vehicule și pietoni și construcția de piste |
85 |
42.12.20.0 |
Lucrări generale de construcții de căi ferate și de linii de metrou |
86 |
42.13.20.0 |
Lucrări generale de construcții de poduri și tuneluri |
87 |
42.21.21.0 |
Lucrări generale de construcții de conducte de transport |
88 |
42.21.22.0 |
Lucrări generale de construcții de rețele de distribuție, inclusiv lucrări auxiliare |
89 |
42.21.23.0 |
Lucrări generale de construcții de sisteme de irigații (canalizare), conducte și țevi de apă, instalații de tratare a apei, stații de evacuare a apelor reziduale și stații de pompare |
90 |
42.21.24.0 |
Lucrări de forare a puțurilor, instalații de captare a apei și fose septice |
91 |
42.22.21.0 |
Lucrări generale de construcții de linii de telecomunicații și de transmisie a energiei electrice |
92 |
42.22.22.0 |
Lucrări generale de construcții de linii de telecomunicații și de distribuție a energiei electrice |
93 |
42.22.23.0 |
Lucrări generale de construcții de centrale electrice |
94 |
42.91.20.0 |
Lucrări generale de construcții de chei, porturi, baraje, ecluze și instalații hidrotehnice conexe |
95 |
42.99.21.0 |
Lucrări generale de construcții de instalații de producție și de exploatare minieră |
96 |
42.99.22.0 |
Lucrări generale de construcții de stadioane și terenuri de sport |
97 |
42.99.29.0 |
Lucrări generale de construcții care implică alte lucrări de construcții civile |
98 |
43.11.10.0 |
Lucrări de demolare a clădirilor |
99 |
43.12.11.0 |
Lucrări de pregătire a șantierului pentru construcții, altele decât lucrări de terasament |
100 |
43.12.12.0 |
Lucrări de terasament: lucrări de excavare, de săpare a șanțurilor și lucrări de terasament |
101 |
43.13.10.0 |
Lucrări de excavare și prospecțiune geologică |
102 |
43.21.10.1 |
Lucrări de execuție a instalațiilor electrice de siguranță |
103 |
43.21.10.2 |
Lucrări de implementare a altor instalații electrice |
104 |
43.22.11.0 |
Lucrări de execuție a lucrărilor de instalații și de drenare |
105 |
43.22.12.0 |
Lucrări de execuție a sistemelor de încălzire, ventilație și climatizare |
106 |
43.22.20.0 |
Lucrări de execuție a instalațiilor de gaz |
107 |
43.29.11.0 |
Lucrări de izolații |
108 |
43.29.12.0 |
Instalarea de garduri |
109 |
43.29.19.0 |
Alte lucrări de instalare n.c.a. |
110 |
43.31.10.0 |
Lucrări de tencuire |
111 |
43.32.10.0 |
Lucrări de tâmplărie |
112 |
43.33.10.0 |
Lucrări de pardosire și placare a pereților |
113 |
43.33.21.0 |
Lucrări de pardosire și placare a pereților cu terrazzo, marmură, granit sau ardezie |
114 |
43.33.29.0 |
Alte lucrări de pardosire și placare a pereților (inclusiv tapetare), n.c.a. |
115 |
43.34.10.0 |
Lucrări de zugrăvire |
116 |
43.34.20.0 |
Lucrări de fabricare a sticlei |
117 |
43.39.11.0 |
Lucrări de decorare |
118 |
43.39.19.0 |
Lucrări de execuție a altor lucrări de finisare, n.c.a. |
119 |
43.91.11.0 |
Lucrări de construcții de structuri de acoperiș |
120 |
43.91.19.0 |
Alte lucrări de învelitori, șarpante și terase la construcții |
121 |
43.99.10.0 |
Lucrări de etanșare și hidroizolații |
122 |
43.99.20.0 |
Lucrări de montare și demontare a schelei |
123 |
43.99.30.0 |
Lucrări de construcții de fundații, inclusiv fixarea pilonilor |
124 |
43.99.40.0 |
Lucrări de betonare |
125 |
43.99.50.0 |
Lucrări de asamblare a structurilor metalice |
126 |
43.99.60.0 |
Lucrări de zidărie din cărămidă și piatră |
127 |
43.99.70.0 |
Lucrări de montare și de asamblare a structurilor prefabricate |
128 |
43.99.90.0 |
Alte lucrări speciale de construcții n.c.a. |
129 |
05.10.10.0 |
Cărbune superior |
130 |
05.20.10.0 |
Lignit |
131 |
19.10.10.0 |
Cocs și semicocs de huilă, de lignit sau de turbă; cărbune de retortă |
132 |
19.20.11.0 |
Brichete și combustibili solizi în forme similare fabricați din huilă |
133 |
19.20.12.0 |
Brichete și combustibili solizi în forme similare fabricați din lignit |
134 |
ex 26.70.13.0 |
Camere digitale pentru fotografiere și camere digitale – exclusiv camere digitale |
135 |
26.40.20.0 |
Receptoare de televiziune, combinate sau nu cu receptoare radio sau aparate de înregistrare sau reproducere a sunetului și imaginii |
136 |
26.20.1 |
Calculatoare și alte mașini automate de prelucrare a datelor |
137 |
30.91.20.0 |
Părți și accesorii pentru motociclete și atașe |
138 |
27.20.2 |
Acumulatoare electrice și părți ale acestora |
139 |
28.11.41.0 |
Piese pentru motoare cu combustie internă cu aprindere prin scânteie, cu excepția pieselor pentru motoare de aeronave |
140 |
ex 29.31.10.0 |
Seturi de înfășurări pentru aprindere și alte seturi de tipul celor folosite la vehicule, aeronave sau nave – exclusiv seturi de înfășurări pentru aprindere și alte seturi de cabluri de tipul celor folosite la vehicule |
141 |
29.31.21.0 |
Bujii; magnetouri; magneto-dinamuri; volanți magnetici; distribuitori; bobine de inducție |
142 |
29.31.22.0 |
Demaroare și demaroare-generatoare cu funcție dublă; alte generatoare și alte echipamente pentru motoarele cu combustie |
143 |
29.31.23.0 |
Echipament electric de semnalizare, ștergătoare de parbriz, degivroare și instalații de dezaburire pentru autovehicule |
144 |
29.31.30.0 |
Părți ale altor echipamente electrice utilizate la autovehicule |
145 |
29.32.20.0 |
Centuri de siguranță pentru scaune, airbaguri și părți și accesorii pentru caroserii |
146 |
29.32.30.0 |
Părți și accesorii pentru autovehicule, n.c.a, altele decât motociclete |
147 |
45.31.1 |
Servicii de comerț cu părți și accesorii pentru autovehicule, altele decât motociclete |
148 |
45.32.1 |
Servicii de comerț cu amănuntul, în magazine specializate, cu părți și accesorii pentru autovehicule, altele decât motociclete |
149 |
45.32.2 |
Alte servicii de comerț cu amănuntul cu părți și accesorii pentru autovehicule, altele decât motociclete |
150 |
ex 45.40.10.0 |
Servicii de comerț cu ridicata cu motociclete și părți și accesorii pentru acestea – exclusiv vânzare de părți și accesorii pentru motociclete |
151 |
ex 45.40.20.0 |
Servicii de comerț cu amănuntul, în magazine specializate, cu motociclete și părți și accesorii pentru acestea – exclusiv vânzare de părți și accesorii pentru motociclete |
152 |
ex 45.40.30.0 |
Alte servicii de comerț cu amănuntul cu motociclete și părți și accesorii pentru acestea – exclusiv vânzare cu amănuntul de părți și accesorii pentru motociclete |
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/28 |
DECIZIA (UE, Euratom) 2019/311 A CONSILIULUI
din 19 februarie 2019
de numire a doi membri, propuși de Regatul Danemarcei, în cadrul Comitetului Economic și Social European
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,
având în vedere propunerea guvernului danez,
având în vedere avizul Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
La 18 septembrie 2015 și la 1 octombrie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE, Euratom) 2015/1600 (1) și (UE, Euratom) 2015/1790 (2) de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2015-20 septembrie 2020. La 16 februarie 2016, prin Decizia (UE) 2016/229 a Consiliului (3), doamna Marie-Louise KNUPPERT a fost înlocuită de domnul Arne GREVSEN în calitatea de membru. |
(2) |
Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Bernt FALLENKAMP. |
(3) |
Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Arne GREVSEN, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Sunt numite în calitatea de membri în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, care se încheie la 20 septembrie 2020:
— |
doamna Dorthe ANDERSEN, Head of Danish Trade Union EU Office; |
— |
doamna Bente SORGENFREY, 1. vice president FH – Danish Trade Union Confederation. |
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 19 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
G. CIAMBA
(1) Decizia (UE, Euratom) 2015/1600 a Consiliului din 18 septembrie 2015 de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2015-20 septembrie 2020 (JO L 248, 24.9.2015, p. 53).
(2) Decizia (UE, Euratom) 2015/1790 a Consiliului din 1 octombrie 2015 de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2015-20 septembrie 2020 (JO L 260, 7.10.2015, p. 23).
(3) Decizia (UE) 2016/229 a Consiliului din 16 februarie 2016 de numire a unui membru, propus de Regatul Danemarcei, în cadrul Comitetului Economic și Social European (JO L 41, 18.2.2016, p. 22).
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/29 |
DECIZIA (PESC) 2019/312 A CONSILIULUI
din 21 februarie 2019
de modificare și prelungire a Deciziei 2014/219/PESC privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Mali (EUCAP Sahel Mali)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
întrucât:
(1) |
La 15 aprilie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/219/PESC (1) privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Mali (EUCAP Sahel Mali). |
(2) |
La 11 ianuarie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/50 (2), prin care s-a prelungit EUCAP Sahel Mali până la 14 ianuarie 2019. La 7 decembrie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/2264 (3), prin care s-a stabilit o valoare de referință financiară pentru EUCAP Sahel Mali până la 14 ianuarie 2019. |
(3) |
La 25 iunie 2018, în concluziile sale privind Sahel/Mali, Consiliul a subliniat importanța regionalizării PSAC în Sahel, cu scopul de a consolida, după caz, sprijinul civil și militar acordat cooperării transfrontaliere, structurile de cooperare regionale, în special cele ale G5 Sahel, precum și capacitatea și asumarea responsabilității din partea țărilor din G5 Sahel în ceea ce privește abordarea provocărilor în materie de securitate din regiune. |
(4) |
La 25 octombrie 2018, în urma revizuirii strategice a EUCAP Sahel Mali, Comitetul politic și de securitate a recomandat prelungirea mandatului EUCAP Sahel Mali până la 14 ianuarie 2021. |
(5) |
La 17 decembrie 2018, sub rezerva aprobării de către Consiliu a documentelor de planificare privind regionalizarea referitoare la Sahel, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2018/2008 (4), prin care s-a prelungit EUCAP Sahel Mali până la 28 februarie 2019 și a stabilit pentru aceasta o valoare de referință financiară până la aceeași dată. |
(6) |
Prin urmare, Decizia 2014/219/PESC ar trebui, prin urmare, să fie prelungită până la 14 ianuarie 2021. |
(7) |
EUCAP Sahel Mali se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea împiedica îndeplinirea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Decizia 2014/219/PESC se modifică după cum urmează:
1. |
La articolul 14 alineatul (1) se adaugă următorul paragraf: „Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUCAP Sahel Mali în perioada 1 martie 2019-14 ianuarie 2021 este de 66 930 000 EUR.” |
2. |
La articolul 18, a doua teză se înlocuiește cu următorul text: „Decizia se aplică până la 14 ianuarie 2021.” |
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Decizia se aplică de la 1 martie 2019.
Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2019.
Pentru Consiliu
Președintele
G. CIAMBA
(1) Decizia 2014/219/PESC a Consiliului din 15 aprilie 2014 privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Mali (EUCAP Sahel Mali) (JO L 113, 16.4.2014, p. 21).
(2) Decizia (PESC) 2017/50 a Consiliului din 11 ianuarie 2017 de modificare a Deciziei 2014/219/PESC privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Mali (EUCAP Sahel Mali) (JO L 7, 12.1.2017, p. 18).
(3) Decizia (PESC) 2017/2264 a Consiliului din 7 decembrie 2017 de modificare a Deciziei 2014/219/PESC privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Mali (EUCAP Sahel Mali) (JO L 324, 8.12.2017, p. 52).
(4) Decizia (PESC) 2018/2008 a Consiliului din 17 decembrie 2018 de modificare și de prelungire a Deciziei 2014/219/PESC privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Mali (EUCAP Sahel Mali) (JO L 322, 18.12.2018, p. 24).
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/31 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/313 A COMISIEI
din 21 februarie 2019
privind aprobarea tehnologiei utilizate la starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC, destinate utilizării la vehiculele utilitare ușoare cu motor cu ardere internă convențional și la anumite vehicule utilitare ușoare hibride, ca tehnologie inovatoare de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele utilitare ușoare, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare (1), în special articolul 12 alineatul (4),
întrucât:
(1) |
La 14 mai 2018, furnizorul SEG Automotive Germany GmbH a depus o cerere de aprobare ca ecoinovație a starter-alternatorului de 48 V de înalt randament (BRM) împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC pentru vehicule din categoria N1. Cererea a fost evaluată în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 510/2011 și în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 al Comisiei (2). |
(2) |
Starter-alternatorul de 48 V este o mașină reversibilă care poate funcționa fie ca motor electric, convertind energia electrică în energie mecanică, fie ca generator, convertind energia mecanică în energie electrică, asemenea unui alternator standard. Cererea prezentată a pus accentul pe funcția de generator a dispozitivului. |
(3) |
Solicitantul a propus două metodologii diferite de determinare a randamentului total al sistemului, combinând randamentul starter-alternatorului de 48 V cu randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC. Prima metodă are scopul de a calcula separat randamentul starter-alternatorului de 48 V și cel al convertorului său de 48 V/12 V DC/DC, iar a doua metodă are scopul de a calcula randamentul starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul său de 48 V/12 V DC/DC (metoda combinată). Ambele proceduri de testare sunt conforme cu Orientările tehnice pentru elaborarea cererilor de aprobare a tehnologiilor inovatoare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 510/2011. |
(4) |
Informațiile furnizate în cerere demonstrează că în cele două studii de caz propuse au fost îndeplinite condițiile și criteriile menționate la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 510/2011 și la articolele 2 și 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014. În consecință, starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC, utilizate la vehiculele din categoria N1, ar trebui aprobate ca ecoinovație. |
(5) |
Este oportun să se aprobe metodologiile de testare pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC. Numai reducerea emisiilor certificată pe baza uneia din cele două metodologii de testare stabilite în prezenta decizie poate fi luată în considerare pentru determinarea performanței producătorului în materie de emisii specifice în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 510/2011. |
(6) |
Pentru a determina reducerea emisiilor de CO2 obținută prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC este necesar să se stabilească tehnologia de referință în raport cu care ar trebui evaluat randamentul funcției de generator. Ținând seama de opinia experților, este oportun să se ia în considerare un alternator cu randamentul de 67 % ca tehnologie de referință pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 în sensul prezentei decizii. |
(7) |
În ceea ce privește vehiculele hibride din categoria N1, metodologiile de testare se bazează pe anumite condiții care sunt valabile numai pentru vehiculele în cazul cărora este permisă utilizarea de măsurători necorectate, cum ar fi consumul de combustibil sau emisiile de CO2 măsurate în cursul testului de tip 1 specificat în anexa 8 la Regulamentul CEE-ONU nr. 101. Din acest motiv, prezenta decizie se aplică tuturor vehiculelor din categoria N1 cu motor cu ardere internă, dar numai anumitor vehicule hibride din categoria N1. |
(8) |
Reducerea emisiilor obținută prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC poate fi demonstrată parțial cu ajutorul testului menționat în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (3). Prin urmare, este necesar să se asigure faptul că această acoperire parțială este luată în considerare de metodologia de testare pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea starter-alternatorului. |
(9) |
Dacă autoritatea de omologare de tip constată că starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC nu îndeplinesc condițiile de certificare, cererea de certificare a reducerii emisiilor ar trebui respinsă. |
(10) |
Prezenta decizie ar trebui să se aplice până în anul 2020 inclusiv, în corelare cu procedura de testare menționată în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 692/2008. Începând cu 1 ianuarie 2021, tehnologiile inovatoare trebuie evaluate utilizând procedura de testare prevăzută în Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (4). |
(11) |
Pentru stabilirea codului general al ecoinovației care trebuie utilizat în documentația relevantă de omologare de tip în conformitate cu anexele I, VIII și IX la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), ar trebui să se specifice codul individual care trebuie utilizat pentru starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Aprobare
Se aprobă tehnologia utilizată la starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC ca tehnologie inovatoare în sensul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 510/2011, cu condiția ca tehnologia inovatoare să fie instalată la vehicule cu motor cu ardere internă din categoria N1 sau la vehicule hibride din categoria N1 pentru care sunt îndeplinite condițiile specificate la punctul 6.3.2 subpunctul (2) sau (3) din anexa 8 la Regulamentul CEE-ONU nr. 101.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentei decizii, prin starter-alternatorul de 48 V se înțelege o mașină reversibilă care poate funcționa fie ca motor electric, convertind energia electrică în energie mecanică, fie ca generator, convertind energia mecanică în energie electrică, asemenea unui alternator standard. Prezenta decizie se axează pe funcția de generator a dispozitivului.
Articolul 3
Cererea de certificare a reducerii emisiilor de CO2
(1) Un producător poate solicita certificarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea unuia sau a mai multor starter-alternatoare de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertoare de 48 V/12 V DC/DC, destinate utilizării la vehicule din categoria N1 care îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1.
(2) Cererea de certificare a reducerii emisiilor obținute prin utilizarea unuia sau a mai multor starter-alternatoare de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertoare de 48 V/12 V DC/DC trebuie să fie însoțită de un raport de verificare independent care confirmă că este atins pragul de reducere a emisiilor de CO2 de 1 g CO2/km specificat la articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014.
(3) Autoritatea de omologare de tip respinge cererea de certificare dacă constată că starter-alternatorul plus convertorul sau starter-alternatoarele plus convertoarele sunt instalate la vehicule care nu îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1 sau dacă reducerea emisiilor de CO2 este inferioară pragului specificat la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014.
Articolul 4
Certificarea reducerii emisiilor de CO2
(1) Reducerea emisiilor de CO2 obținută prin utilizarea unui starter-alternator de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu un convertor de 48 V/12 V DC/DC se determină folosind una din cele două metodologii stabilite în anexă.
(2) Dacă un producător solicită certificarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea mai multor starter-alternatoare de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertoare de 48 V/12 V DC/DC la o versiune a unui vehicul, autoritatea de omologare de tip stabilește care dintre starter-alternatoarele plus convertoarele testate asigură cea mai scăzută reducere a emisiilor de CO2 și înregistrează această reducere a emisiilor în documentația relevantă de omologare de tip. Valoarea respectivă se înscrie și în certificatul de conformitate, după cum prevede articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014.
(3) Autoritatea de omologare de tip înregistrează raportul de verificare și rezultatele testelor pe baza cărora a fost determinată reducerea emisiilor și pune aceste informații la dispoziția Comisiei, la cerere.
Articolul 5
Codul ecoinovației
Codul ecoinovației care se înscrie în documentația de omologare de tip atunci când se face trimitere la prezenta decizie în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 este 26.
Articolul 6
Aplicabilitate
Prezenta decizie se aplică până la 31 decembrie 2020.
Articolul 7
Intrare în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2019.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(1) JO L 145, 31.5.2011, p. 1.
(2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 al Comisiei din 25 aprilie 2014 de stabilire a unei proceduri de aprobare și de certificare a tehnologiilor inovatoare care contribuie la reducerea emisiilor de CO2 generate de vehiculele utilitare ușoare, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 125, 26.4.2014, p. 57).
(3) Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 199, 28.7.2008, p. 1).
(4) Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).
(5) Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).
ANEXĂ
Metodologie pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC, instalate la vehicule ce îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1
1. INTRODUCERE
Pentru a determina reducerea emisiilor de CO2 care poate fi atribuită utilizării funcției de generator a starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH, denumit în continuare „starter-alternator de 48 V” sau „starter-alternator”, împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC, destinate utilizării la vehicule ce îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1, este necesar să se specifice următoarele:
1. |
condițiile de testare; |
2. |
echipamentul de testare; |
3. |
procedura de determinare a randamentului total; |
4. |
procedura de determinare a reducerii emisiilor de CO2; |
5. |
procedura de determinare a incertitudinii reducerii emisiilor de CO2. |
Se pot utiliza două metode alternative pentru a determina reducerea emisiilor de CO2. Aceste metode sunt descrise mai jos.
2. SIMBOLURI, PARAMETRI ȘI UNITĂȚI
Simboluri latine
|
– |
reducerea emisiilor de CO2 [g CO2/km] |
CO2 |
– |
dioxid de carbon |
CF |
– |
factorul de conversie (l/100 km) - (g CO2/km) [g CO2/l] definit în tabelul 3 |
h |
– |
frecvența definită în tabelul 1 |
i |
– |
numărul de puncte de funcționare |
I |
– |
intensitatea curentului la care se efectuează măsurătoarea [A] |
l |
– |
numărul de măsurători din eșantion pentru convertorul de 48 V/12 V DC/DC |
m |
– |
numărul de măsurători din eșantion pentru starter-alternatorul de 48 V |
M |
– |
cuplul [Nm] |
n |
– |
frecvența de rotație [min– 1] definită în tabelul 1 |
P |
– |
puterea [W] |
|
– |
abaterea standard a mediei randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC [%] |
|
– |
abaterea standard a randamentului starter-alternatorului de 48 V [%] |
|
– |
abaterea standard a mediei randamentului starter-alternatorului de 48 V [%] |
|
– |
abaterea standard a randamentului total [%] |
|
– |
abaterea standard a reducerii totale a emisiilor de CO2 [g CO2/km]; |
U |
– |
tensiunea de testare la care se efectuează măsurătoarea [V] |
v |
– |
viteza medie de conducere conform Noului ciclu de conducere european (New European Driving Cycle – NEDC) [km/h] |
VPe |
– |
puterea efectivă consumată [l/kWh] definită în tabelul 2 |
Simboluri grecești
Δ |
– |
diferență |
ηB |
– |
randamentul alternatorului de referință [%] |
ηDCDC |
– |
randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC [%] |
|
– |
media randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC [%] |
ηMG |
– |
randamentul starter-alternatorului de 48 V [%] |
|
– |
media randamentului starter-alternatorului de 48 V la punctul de funcționare i [%] |
ηTOT |
– |
randamentul total [%] |
Indici
Indicele (i) se referă la punctul de funcționare
Indicele (j) se referă la măsurătoarea din eșantion
MG |
– |
starter-alternator |
m |
– |
mecanic |
RW |
– |
condiții reale |
TA |
– |
condițiile omologării de tip (NEDC) |
B |
– |
referință |
3. METODA 1 („METODA SEPARATĂ”)
3.1. Randamentul starter-alternatorului de 48 V
Randamentul starter-alternatorului de 48 V se determină conform standardului ISO 8854:2012, cu excepția elementelor specificate la prezentul punct.
Se furnizează autorității de omologare de tip dovezi că plajele frecvenței de rotație a starter-alternatorului de înalt randament de 48 V corespund celor indicate în tabelul 1. Măsurătorile se efectuează la diferite puncte de funcționare i, după cum se indică în tabelul 1. Intensitatea curentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V se definește ca fiind jumătate din intensitatea nominală a curentului la toate punctele de funcționare. Pentru fiecare frecvență de rotație, tensiunea și curentul de ieșire din starter-alternator sunt menținute constante, tensiunea fiind de 52 V.
Tabelul 1
Puncte de funcționare
Punctul de funcționare i |
Durata [s] |
Frecvența de rotație ni [min– 1] |
Frecvența hi |
1 |
1 200 |
1 800 |
0,25 |
2 |
1 200 |
3 000 |
0,40 |
3 |
600 |
6 000 |
0,25 |
4 |
300 |
10 000 |
0,10 |
Randamentul la fiecare punct de funcționare se calculează cu formula 1:
Formula 1
Toate măsurătorile randamentului se efectuează consecutiv, de cel puțin cinci (5) ori. Se calculează media măsurătorilor la fiecare punct de funcționare ().
Randamentul funcției de generator (ηMG) se calculează cu formula 2:
Formula 2
3.2. Randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC
Randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC se determină în următoarele condiții:
— |
tensiune de ieșire de 14,3 V |
— |
curentul de ieșire egal cu puterea nominală a convertorului de 48 V/12 V DC/DC împărțită la 14,3 V |
Puterea nominală a convertorului de 48 V/12 V DC/DC este puterea continuă de ieșire la 12 V, garantată de producătorul convertorului DC/DC în condițiile specificate în standardul ISO 8854:2012.
Randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC se măsoară de cel puțin cinci (5) ori consecutiv. Se calculează media măsurărilor (), aceasta urmând a fi utilizată în calculele de la punctul 3.3.
3.3. Randamentul total și puterea mecanică economisită
Randamentul total al starter-alternatorului de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC se calculează cu formula 3:
Formula 3
Funcția de generator a starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC conduc la o economie de putere mecanică în condiții reale (ΔPmRW) și în condițiile omologării de tip NEDC (ΔPmTA), astfel cum se arată în formula 4.
Formula 4
ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA
unde puterea mecanică economisită în condiții reale (ΔPmRW) se calculează cu formula 5, iar puterea mecanică economisită în condițiile omologării de tip NEDC (ΔPmTA) se calculează cu formula 6:
|
Formula 5
|
|
Formula 6
|
unde:
PRW |
: |
cererea de putere în condiții reale [W], care este estimată la 750 W |
PTA |
: |
cererea de putere în condițiile omologării de tip NEDC [W], care este estimată la 350 W |
ηB |
: |
randamentul alternatorului de referință [%], care este de 67 % |
3.4. Calculul reducerii emisiilor de CO2
Reducerea emisiilor de CO2obținută prin utilizarea starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC se calculează cu formula 7:
Formula 7
unde:
v |
: |
viteza medie de conducere conform NEDC [km/h], care este de 33,58 km/h |
||||||||
VPe |
: |
puterea efectivă consumată, indicată în tabelul 2 Tabelul 2 Puterea efectivă consumată
|
||||||||
CF |
: |
factorul de conversie (l/100 km) - (g CO2/km) [g CO2/l], definit în tabelul 3 Tabelul 3 Factorul de conversie pentru combustibil
|
3.5. Calculul marjei statistice
Se cuantifică marja statistică a rezultatelor metodologiei de testare, datorată măsurătorilor. Pentru fiecare punct de funcționare, abaterea standard se calculează cu formula 8:
Formula 8
Abaterea standard a valorii randamentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V () se calculează cu formula 9:
Formula 9
Abaterea standard a valorii randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC () se calculează cu formula 10:
Formula 10
Abaterea standard a randamentului starter-alternatorului () și a randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC (
) conduc la o incertitudine în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2 (
). Această incertitudine se calculează cu formula 11:
Formula 11
4. METODA 2 („METODA COMBINATĂ”)
4.1. Randamentul starter-alternatorului de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC
Randamentul starter-alternatorului de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC se determină conform standardului ISO 8854:2012, cu excepția elementelor specificate la prezentul punct.
Se furnizează autorității de omologare de tip dovezi că plajele de viteză ale starter-alternatorului de înalt randament de 48 V corespund celor indicate în tabelul 1.
Măsurătorile se efectuează la diferite puncte de funcționare, după cum se indică în tabelul 1. Intensitatea curentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V și a curentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC se definește ca fiind jumătate din intensitatea nominală a curentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC la toate punctele de funcționare.
Curentul nominal al convertorului de 48 V/12 V DC/DC se definește ca fiind puterea nominală de ieșire a convertorului de 48 V/12 V DC/DC împărțită la 14,3 V. Puterea nominală a convertorului de 48 V/12 V DC/DC este puterea continuă de ieșire la 12 V, garantată de producătorul convertorului DC/DC în condițiile specificate în standardul ISO 8854:2012.
Pentru fiecare viteză, tensiunea și curentul de ieșire din starter-alternator sunt menținute constante, tensiunea fiind de 52 V.
Randamentul la fiecare punct de funcționare se calculează cu formula 12:
Formula 12
Toate măsurătorile randamentului se efectuează consecutiv, de cel puțin cinci (5) ori. Se calculează media măsurătorilor la fiecare punct de funcționare ().
Randamentul funcției de generator (ηTOT) se calculează cu formula 13:
Formula 13
Echipamentul de măsurare trebuie să permită măsurarea randamentului individual al starter-alternatorului de 48 V.
4.2. Demonstrarea caracterului prudent al determinării randamentului starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC
În vederea utilizării procedurii specificate la punctul 4.1 pentru determinarea ηTOT, trebuie să se demonstreze că randamentul individual al starter-alternatorului de 48 V, obținut în condițiile specificate la punctul 4.1, este mai mic decât randamentul obținut în condițiile specificate la punctul 3.1.
4.3. Puterea mecanică economisită
Funcția de generator a starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC conduc la o economie de putere mecanică în condiții reale (ΔPmRW) și în condițiile omologării de tip (ΔPmTA), astfel cum se arată în formula 14.
Formula 14
ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA
unde puterea mecanică economisită în condiții reale (ΔPmRW) se calculează cu formula 15, iar puterea mecanică economisită în condițiile omologării de tip (ΔPmTA) se calculează cu formula 16:
|
Formula 15
|
|
Formula 16
|
unde:
PRW |
: |
cererea de putere în condiții reale [W], care este estimată la 750 W |
PTA |
: |
cererea de putere în condițiile omologării de tip NEDC [W], care este estimată la 350 W |
ηB |
: |
randamentul alternatorului de referință [%], care este de 67 % |
4.4. Calculul reducerii emisiilor de CO2
Reducerea emisiilor de CO2obținută prin utilizarea starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC se calculează cu formula 17:
Formula 17
unde:
v |
: |
viteza medie de conducere conform NEDC [km/h], care este de 33,58 km/h |
VPe |
: |
puterea efectivă consumată, indicată în tabelul 2 |
CF |
: |
factorul de conversie (l/100 km) - (g CO2/km) [g CO2/l] definit în tabelul 3 |
4.5. Calculul marjei statistice
Se cuantifică marja statistică a rezultatelor metodologiei de testare, datorată măsurătorilor. Pentru fiecare punct de funcționare, abaterea standard se calculează cu formula 18:
Formula 18
Abaterea standard a valorii randamentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC () se calculează cu formula 19:
Formula 19
Abaterea standard a randamentului starter-alternatorului împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC conduce la o incertitudine în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2 (). Această incertitudine se calculează cu formula 20:
Formula 20
5. ROTUNJIRE
Valoarea calculată a reducerii emisiilor de CO2 () și marja statistică a reducerii emisiilor de CO2 (
) trebuie rotunjite și exprimate cu maximum două zecimale.
Fiecare valoare utilizată în calculul reducerii emisiilor de CO2 poate fi aplicată fie nerotunjită, fie rotunjită la numărul minim de zecimale care asigură faptul că impactul total maxim (și anume impactul combinat al tuturor valorilor rotunjite) asupra reducerii emisiilor este mai mic de 0,25 g CO2/km.
6. SEMNIFICAȚIA STATISTICĂ (pentru ambele metode)
Pentru fiecare tip, variantă și versiune a unui vehicul echipat cu starter-alternator de înalt randament de 48 V trebuie să se demonstreze că incertitudinea reducerii emisiilor de CO2 calculate cu formula 7 sau cu formula 17 nu depășește diferența dintre reducerea totală a emisiilor de CO2 și pragul minim al reducerii specificat la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 al Comisiei (1) și din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 (a se vedea formula 21).
Formula 21
unde:
MT |
: |
pragul minim (g CO2/km) |
||||||
|
: |
reducerea totală a emisiilor de CO2 [g CO2/km] |
||||||
|
: |
abaterea standard a reducerii totale a emisiilor de CO2 [g CO2/km] |
||||||
|
: |
coeficientul de corecție a emisiilor de CO2 ca urmare a diferenței pozitive de masă dintre starteralternatorul de înalt randament de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC și alternatorul de referință. Pentru Tabelul 4 Coeficientul de corecție a emisiilor de CO2 ca urmare a masei suplimentare
|
Δm (din tabelul 4) este masa suplimentară rezultată ca urmare a instalării starter-alternatorului de 48 V și a convertorului de 48 V/12 V DC/DC. Este vorba despre diferența pozitivă dintre masa starteralternatorului de 48 V și a convertorului de 48 V/12 V DC/DC și masa alternatorului de referință. Masa alternatorului de referință este de 7 kg Masa suplimentară trebuie verificată și confirmată în raportul de verificare care se transmite autorității de omologare de tip împreună cu cererea de certificare.
(1) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 al Comisiei din 25 iulie 2011 de stabilire a unei proceduri de aprobare și de certificare a tehnologiilor inovatoare care contribuie la reducerea emisiilor de CO2 generate de automobile, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 194, 26.7.2011, p. 19).
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/42 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/314 A COMISIEI
din 21 februarie 2019
privind aprobarea tehnologiei utilizate la starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC, destinate utilizării la autoturismele cu motor cu ardere internă convențional și la anumite autoturisme hibride, ca tehnologie inovatoare de reducere a emisiilor de CO2 generate de autoturisme, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare (1), în special articolul 12 alineatul (4),
întrucât:
(1) |
La 14 mai 2018, furnizorul SEG Automotive Germany GmbH a depus o cerere de aprobare ca ecoinovație a starter-alternatorului de 48 V de înalt randament (BRM) împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC pentru vehicule din categoria M1. Cererea a fost evaluată în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009 și în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 al Comisiei (2). |
(2) |
Starter-alternatorul de 48 V este o mașină reversibilă care poate funcționa fie ca motor electric, convertind energia electrică în energie mecanică, fie ca generator, convertind energia mecanică în energie electrică, asemenea unui alternator standard. Cererea prezentată a pus accentul pe funcția de generator a dispozitivului. |
(3) |
Solicitantul a propus două metodologii diferite de determinare a randamentului total al sistemului, combinând randamentul starter-alternatorului de 48 V cu randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC. Prima metodă are scopul de a calcula separat randamentul starter-alternatorului de 48 V și cel al convertorului său de 48 V/12 V DC/DC, iar a doua metodă are scopul de a calcula randamentul starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul său de 48 V/12 V DC/DC (metoda combinată). Ambele proceduri de testare sunt conforme cu Orientările tehnice pentru elaborarea cererilor de aprobare a tehnologiilor inovatoare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009. În comparație cu metodologia de testare definită în Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/785 a Comisiei (3) privind aprobarea starter-alternatoarelor de 12 V de înalt randament, metodologiile de testare pentru starter-alternatoarele de 48 V implică tensiuni de testare diferite și curenți de testare diferiți, pentru a ține seama de caracteristicile specifice ale starter-alternatorului de 48 V. |
(4) |
Informațiile furnizate în cerere demonstrează că în cele două studii de caz propuse au fost îndeplinite condițiile și criteriile menționate la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009 și la articolele 2 și 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011. În consecință, starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC, utilizate la vehiculele din categoria M1, ar trebui aprobate ca ecoinovație. |
(5) |
Este oportun să se aprobe metodologiile de testare pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC. Numai reducerea emisiilor certificată pe baza uneia din cele două metodologii de testare stabilite în prezenta decizie poate fi luată în considerare pentru determinarea performanței producătorului în materie de emisii specifice în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 443/2009. |
(6) |
Pentru a determina reducerea emisiilor de CO2 obținută prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC, este necesar să se stabilească tehnologia de referință în raport cu care ar trebui evaluat randamentul funcției de generator. Ținând seama de opinia experților, este oportun să se ia în considerare un alternator cu randamentul de 67 % ca tehnologie de referință pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 în sensul prezentei decizii. |
(7) |
În ceea ce privește vehiculele hibride din categoria M1, metodologiile de testare se bazează pe anumite condiții care sunt valabile numai pentru vehiculele în cazul cărora este permisă utilizarea de măsurători necorectate, cum ar fi consumul de combustibil sau emisiile de CO2 măsurate în cursul testului de tip 1 specificat în anexa 8 la Regulamentul CEE-ONU nr. 101. Din acest motiv, prezenta decizie se aplică tuturor vehiculelor din categoria M1 cu motor cu ardere internă, dar numai anumitor vehicule hibride din categoria M1. |
(8) |
Reducerea emisiilor obținută prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC poate fi demonstrată parțial cu ajutorul testului menționat în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (4). Prin urmare, este necesar să se asigure faptul că această acoperire parțială este luată în considerare de metodologia de testare pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea starter-alternatorului. |
(9) |
Dacă autoritatea de omologare de tip constată că starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC nu îndeplinesc condițiile de certificare, cererea de certificare a reducerii emisiilor ar trebui respinsă. |
(10) |
Prezenta decizie ar trebui să se aplice până în anul 2020 inclusiv, în corelare cu procedura de testare menționată în anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 692/2008. Începând cu 1 ianuarie 2021, tehnologiile inovatoare trebuie evaluate utilizând procedura de testare prevăzută în Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (5). |
(11) |
Pentru stabilirea codului general al ecoinovației care trebuie utilizat în documentația relevantă de omologare de tip în conformitate cu anexele I, VIII și IX la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), ar trebui să se specifice codul individual care trebuie utilizat pentru tehnologia inovatoare folosită la starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Aprobare
Se aprobă tehnologia utilizată la starter-alternatorul de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC ca tehnologie inovatoare în sensul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009, cu condiția ca tehnologia inovatoare să fie instalată la vehicule cu motor cu ardere internă din categoria M1 sau la vehicule hibride din categoria M1 pentru care sunt îndeplinite condițiile specificate la punctul 6.3.2 subpunctul 2 sau 3 din anexa 8 la Regulamentul CEE-ONU nr. 101.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentei decizii, prin starter-alternatorul de 48 V se înțelege o mașină reversibilă care poate funcționa fie ca motor electric, convertind energia electrică în energie mecanică, fie ca generator, convertind energia mecanică în energie electrică, asemenea unui alternator standard. Prezenta decizie se axează pe funcția de generator a dispozitivului.
Articolul 3
Cererea de certificare a reducerii emisiilor de CO2
(1) Un producător poate solicita certificarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea unuia sau a mai multor starter-alternatoare de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertoare de 48 V/12 V DC/DC, destinate utilizării la vehicule din categoria M1 care îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1.
(2) Cererea de certificare a reducerii emisiilor obținute prin utilizarea unuia sau a mai multor starter-alternatoare de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertoare de 48 V/12 V DC/DC trebuie să fie însoțită de un raport de verificare independent care confirmă că este atins pragul de reducere a emisiilor de CO2 de 1 g CO2/km specificat la articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011.
(3) Autoritatea de omologare de tip respinge cererea de certificare dacă constată că starter-alternatorul plus convertorul sau starter-alternatoarele plus convertoarele sunt instalate la vehicule care nu îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1 sau dacă reducerea emisiilor de CO2 este inferioară pragului specificat la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011.
Articolul 4
Certificarea reducerii emisiilor de CO2
(1) Reducerea emisiilor de CO2 obținută prin utilizarea unui starter-alternator de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu un convertor de 48 V/12 V DC/DC se determină folosind una din cele două metodologii stabilite în anexă.
(2) Dacă un producător solicită certificarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea mai multor starter-alternatoare de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertoare de 48 V/12 V DC/DC la o versiune a unui vehicul, autoritatea de omologare de tip stabilește care dintre starter-alternatoarele plus convertoarele testate asigură cea mai scăzută reducere a emisiilor de CO2 și înregistrează această reducere a emisiilor în documentația relevantă de omologare de tip. Valoarea respectivă se înscrie și în certificatul de conformitate, după cum prevede articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011.
(3) Autoritatea de omologare de tip înregistrează raportul de verificare și rezultatele testelor pe baza cărora a fost determinată reducerea emisiilor și pune aceste informații la dispoziția Comisiei, la cerere.
Articolul 5
Codul ecoinovației
Codul ecoinovației care se înscrie în documentația de omologare de tip atunci când se face trimitere la prezenta decizie în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 este 27.
Articolul 6
Aplicabilitate
Prezenta decizie se aplică până la 31 decembrie 2020.
Articolul 7
Intrare în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2019.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 al Comisiei din 25 iulie 2011 de stabilire a unei proceduri de aprobare și de certificare a tehnologiilor inovatoare care contribuie la reducerea emisiilor de CO2 generate de automobile, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 194, 26.7.2011, p. 19).
(3) Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/785 a Comisiei din 5 mai 2017 privind aprobarea starter-alternatoarelor de 12 V de înalt randament, utilizate la autoturismele cu motor cu ardere internă convențional, ca tehnologie inovatoare de reducere a emisiilor de CO2 generate de autoturisme, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 118, 6.5.2017, p. 20).
(4) Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 199, 28.7.2008, p. 1).
(5) Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).
(6) Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).
ANEXĂ
Metodologie pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC, instalate la vehicule ce îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1
1. INTRODUCERE
Pentru a determina reducerea emisiilor de CO2 care poate fi atribuită utilizării funcției de generator a starter-alternatorului de înalt randament de 48 V (BRM) de la SEG Automotive Germany GmbH, denumit în continuare „starter-alternator de 48 V” sau „starter-alternator”, împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC, destinate utilizării la vehicule ce îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 1, este necesar să se specifice următoarele:
1. |
condițiile de testare; |
2. |
echipamentul de testare; |
3. |
procedura de determinare a randamentului total; |
4. |
procedura de determinare a reducerii emisiilor de CO2; |
5. |
procedura de determinare a incertitudinii reducerii emisiilor de CO2. |
Se pot utiliza două metode alternative pentru a determina reducerea emisiilor de CO2. Aceste metode sunt descrise mai jos.
2. SIMBOLURI, PARAMETRI ȘI UNITĂȚI
Simboluri latine
|
– |
reducerea emisiilor de CO2 [g CO2/km] |
CO2 |
– |
dioxid de carbon |
CF |
– |
factorul de conversie (l/100 km) – (g CO2/km) [(gCO2)/l] definit în tabelul 3 |
h |
– |
frecvența definită în tabelul 1 |
i |
– |
numărul de puncte de funcționare |
I |
– |
intensitatea curentului la care se efectuează măsurătoarea [A] |
l |
– |
numărul de măsurători din eșantion pentru convertorul de 48 V/12 V DC/DC |
m |
– |
numărul de măsurători din eșantion pentru starter-alternatorul de 48 V |
M |
– |
cuplul [Nm] |
n |
– |
frecvența de rotație [min– 1] definită în tabelul 1 |
P |
– |
puterea [W] |
|
– |
abaterea standard a mediei randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC [%] |
|
– |
abaterea standard a randamentului starter-alternatorului de 48 V [%] |
|
– |
abaterea standard a mediei randamentului starter-alternatorului de 48 V [%] |
|
– |
abaterea standard a randamentului total [% |
|
– |
abaterea standard a reducerii totale a emisiilor de CO2 [g CO2/km]; |
U |
– |
tensiunea de testare la care se efectuează măsurătoarea [V] |
v |
– |
viteza medie de conducere conform Noului ciclu de conducere european (New European Driving Cycle – NEDC) [km/h] |
VPe |
– |
puterea efectivă consumată [l/kWh] definită în tabelul 2 |
Simboluri grecești
Δ |
– |
diferență |
ηB |
– |
randamentul alternatorului de referință [%] |
ηDCDC |
– |
randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC [%] |
|
– |
media randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC [%] |
ηMG |
– |
randamentul starter-alternatorului de 48 V [%] |
|
– |
media randamentului starter-alternatorului de 48 V la punctul de funcționare i [%] |
ηTOT |
– |
randamentul total [%] |
Indici
Indicele (i) se referă la punctul de funcționare
Indicele (j) se referă la măsurătoarea din eșantion
MG |
– |
starter-alternator |
m |
– |
mecanic |
RW |
– |
condiții reale |
TA |
– |
condițiile omologării de tip (NEDC) |
B |
– |
referință |
3. METODA 1 („METODA SEPARATĂ”)
3.1. Randamentul starter-alternatorului de 48 V
Randamentul starter-alternatorului de 48 V se determină conform standardului ISO 8854:2012, cu excepția elementelor specificate la prezentul punct.
Se furnizează autorității de omologare de tip dovezi că plajele frecvenței de rotație a starter-alternatorului de înalt randament de 48 V corespund celor indicate în tabelul 1. Măsurătorile se efectuează la diferite puncte de funcționare i, după cum se indică în tabelul 1. Intensitatea curentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V se definește ca fiind jumătate din intensitatea nominală a curentului la toate punctele de funcționare. Pentru fiecare frecvență de rotație, tensiunea și curentul de ieșire din starter-alternator sunt menținute constante, tensiunea fiind de 52 V.
Tabelul 1
Puncte de funcționare
Punctul de funcționare i |
Durata [s] |
Frecvența de rotație ni [min– 1] |
Frecvența hi |
1 |
1 200 |
1 800 |
0,25 |
2 |
1 200 |
3 000 |
0,40 |
3 |
600 |
6 000 |
0,25 |
4 |
300 |
10 000 |
0,10 |
Randamentul la fiecare punct de funcționare se calculează cu formula 1:
Formula 1
Toate măsurătorile randamentului se efectuează consecutiv, de cel puțin cinci (5) ori. Se calculează media măsurătorilor la fiecare punct de funcționare ().
Randamentul funcției de generator (ηMG) se calculează cu formula 2:
Formula 2
3.2. Randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC
Randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC se determină în următoarele condiții:
— |
tensiune de ieșire de 14,3 V |
— |
curentul de ieșire egal cu puterea nominală a convertorului de 48 V/12 V DC/DC împărțită la 14,3 V |
Puterea nominală a convertorului de 48 V/12 V DC/DC este puterea continuă de ieșire la 12 V, garantată de producătorul convertorului DC/DC în condițiile specificate în standardul ISO 8854:2012.
Randamentul convertorului de 48 V/12 V DC/DC se măsoară de cel puțin cinci (5) ori consecutiv. Se calculează media măsurărilor (), aceasta urmând a fi utilizată în calculele de la punctul 3.3.
3.3. Randamentul total și puterea mecanică economisită
Randamentul total al starter-alternatorului de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC se calculează cu formula 3:
Formula 3
Funcția de generator a starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC conduc la o economie de putere mecanică în condiții reale (ΔPmRW) și în condițiile omologării de tip NEDC (ΔPmTA), astfel cum se arată în formula 4.
Formula 4
ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA
unde puterea mecanică economisită în condiții reale (ΔPmRW) se calculează cu formula 5, iar puterea mecanică economisită în condițiile omologării de tip NEDC (ΔPmTA) se calculează cu formula 6:
|
Formula 5
|
|
Formula 6
|
unde:
PRW |
: |
cererea de putere în condiții reale [W], care este estimată la 750 W |
PTA |
: |
cererea de putere în condițiile omologării de tip NEDC [W], care este estimată la 350 W |
ηB |
: |
randamentul alternatorului de referință [%], care este de 67 % |
3.4. Calculul reducerii emisiilor de CO2
Reducerea emisiilor de CO2 obținută prin utilizarea starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC se calculează cu formula 7:
Formula 7
unde:
v |
: |
viteza medie de conducere conform NEDC [km/h], care este de 33,58 km/h |
||||||||
VPe |
: |
puterea efectivă consumată, indicată în tabelul 2 Tabelul 2 Puterea efectivă consumată
|
||||||||
CF |
: |
factorul de conversie (l/100 km) – (g CO2/km) [(gCO2)/l], definit în tabelul 3 Tabelul 3 Factorul de conversie pentru combustibil
|
3.5. Calculul marjei statistice
Se cuantifică marja statistică a rezultatelor metodologiei de testare, datorată măsurătorilor. Pentru fiecare punct de funcționare, abaterea standard se calculează cu formula 8:
Formula 8
Abaterea standard a valorii randamentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V () se calculează cu formula 9:
Formula 9
Abaterea standard a valorii randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC () se calculează cu formula 10:
Formula 10
Abaterea standard a randamentului starter-alternatorului () și a randamentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC (
) conduc la o incertitudine în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2 (
). Această incertitudine se calculează cu formula 11:
Formula 11
4. METODA 2 („METODA COMBINATĂ”)
4.1. Randamentul starter-alternatorului de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC
Randamentul starter-alternatorului de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC se determină conform standardului ISO 8854:2012, cu excepția elementelor specificate la prezentul punct.
Se furnizează autorității de omologare de tip dovezi că plajele de viteză ale starter-alternatorului de înalt randament de 48 V corespund celor indicate în tabelul 1.
Măsurătorile se efectuează la diferite puncte de funcționare, după cum se indică în tabelul 1. Intensitatea curentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V și a curentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC se definește ca fiind jumătate din intensitatea nominală a curentului convertorului de 48 V/12 V DC/DC la toate punctele de funcționare.
Curentul nominal al convertorului de 48 V/12 V DC/DC se definește ca fiind puterea nominală de ieșire a convertorului de 48 V/12 V DC/DC împărțită la 14,3 V. Puterea nominală a convertorului de 48 V/12 V DC/DC este puterea continuă de ieșire la 12 V, garantată de producătorul convertorului DC/DC în condițiile specificate în standardul ISO 8854:2012.
Pentru fiecare viteză, tensiunea și curentul de ieșire din starter-alternator sunt menținute constante, tensiunea fiind de 52 V.
Randamentul la fiecare punct de funcționare se calculează cu formula 12:
Formula 12
Toate măsurătorile randamentului se efectuează consecutiv, de cel puțin cinci (5) ori. Se calculează media măsurătorilor la fiecare punct de funcționare ().
Randamentul funcției de generator (ηTOT) se calculează cu formula 13:
Formula 13
Echipamentul de măsurare trebuie să permită măsurarea randamentului individual al starter-alternatorului de 48 V.
4.2. Demonstrarea caracterului prudent al determinării randamentului starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC
În vederea utilizării procedurii specificate la punctul 4.1 pentru determinarea ηTOT, trebuie să se demonstreze că randamentul individual al starter-alternatorului de 48 V, obținut în condițiile specificate la punctul 4.1, este mai mic decât randamentul obținut în condițiile specificate la punctul 3.1.
4.3. Puterea mecanică economisită
Funcția de generator a starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC conduc la o economie de putere mecanică în condiții reale (ΔPmRW) și în condițiile omologării de tip (ΔPmTA), astfel cum se arată în formula 14.
Formula 14
ΔPm = ΔPmRW – ΔPmTA
unde puterea mecanică economisită în condiții reale (ΔPmRW) se calculează cu formula 15, iar puterea mecanică economisită în condițiile omologării de tip (ΔPmTA) se calculează cu formula 16:
|
Formula 15
|
|
Formula 16
|
unde:
PRW |
: |
cererea de putere în condiții reale [W], care este estimată la 750 W |
PTA |
: |
cererea de putere în condițiile omologării de tip NEDC [W], care este estimată la 350 W |
ηB |
: |
randamentul alternatorului de referință [%], care este de 67 % |
4.4. Calculul reducerii emisiilor de CO2
Reducerea emisiilor de CO2obținută prin utilizarea starter-alternatorului de 48 V împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC se calculează cu formula 17:
Formula 17
unde:
v |
: |
viteza medie de conducere conform NEDC [km/h], care este de 33,58 km/h |
VPe |
: |
puterea efectivă consumată, indicată în tabelul 2 |
CF |
: |
factorul de conversie (l/100 km) - (g CO2/km) [(gCO2)/l] definit în tabelul 3 |
4.5. Calculul marjei statistice
Se cuantifică marja statistică a rezultatelor metodologiei de testare, datorată măsurătorilor. Pentru fiecare punct de funcționare, abaterea standard se calculează cu formula 18:
Formula 18
Abaterea standard a valorii randamentului starter-alternatorului de înalt randament de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC () se calculează cu formula 19:
Formula 19
Abaterea standard a randamentului starter-alternatorului împreună cu convertorul de 48 V/12 V DC/DC conduce la o incertitudine în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2 (). Această incertitudine se calculează cu formula 20:
Formula 20
5. ROTUNJIRE
Valoarea calculată a reducerii emisiilor de CO2 () și marja statistică a reducerii emisiilor de CO2 (
)trebuie rotunjite și exprimate cu maximum două zecimale.
Fiecare valoare utilizată în calculul reducerii emisiilor de CO2 poate fi aplicată fie nerotunjită, fie rotunjită la numărul minim de zecimale care asigură faptul că impactul total maxim (și anume impactul combinat al tuturor valorilor rotunjite) asupra reducerii emisiilor este mai mic de 0,25 g CO2/km.
6. SEMNIFICAȚIA STATISTICĂ (pentru ambele metode)
Pentru fiecare tip, variantă și versiune a unui vehicul echipat cu starter-alternator de înalt randament de 48 V trebuie să se demonstreze că incertitudinea reducerii emisiilor de CO2 calculate cu formula 7 sau cu formula 17 nu depășește diferența dintre reducerea totală a emisiilor de CO2 și pragul minim al reducerii specificat la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 și din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 al Comisiei (1) (a se vedea formula 21).
Formula 21
unde:
MT |
: |
pragul minim (g CO2/km) |
||||||
|
: |
reducerea totală a emisiilor de CO2 [g CO2/km] |
||||||
|
: |
abaterea standard a reducerii totale a emisiilor de CO2 [g CO2/km] |
||||||
|
: |
coeficientul de corecție a emisiilor de CO2 ca urmare a diferenței pozitive de masă dintre starteralternatorul de înalt randament de 48 V plus convertorul de 48 V/12 V DC/DC și alternatorul de referință. Pentru Tabelul 4 Coeficientul de corecție a emisiilor de CO2 ca urmare a masei suplimentare
|
Δm (din tabelul 4) este masa suplimentară rezultată ca urmare a instalării starter-alternatorului de 48 V și a convertorului de 48 V/12 V DC/DC. Este vorba despre diferența pozitivă dintre masa starteralternatorului de 48 V și a convertorului de 48 V/12 V DC/DC și masa alternatorului de referință. Masa alternatorului de referință este de 7 kg. Masa suplimentară trebuie verificată și confirmată în raportul de verificare care se transmite autorității de omologare de tip împreună cu cererea de certificare.
(1) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 427/2014 al Comisiei din 25 aprilie 2014 de stabilire a unei proceduri de aprobare și de certificare a tehnologiilor inovatoare care contribuie la reducerea emisiilor de CO2 generate de vehiculele utilitare ușoare, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 125, 26.4.2014, p. 57).
22.2.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 51/53 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/315 A COMISIEI
din 21 februarie 2019
de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
[notificată cu numărul C(2019) 1576]
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile din cadrul Uniunii cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),
având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 4 alineatul (3),
întrucât:
(1) |
Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stabilește măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I-IV din anexa la decizia de punere în aplicare respectivă sunt menționate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc, estimat pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. |
(2) |
Riscul de răspândire a pestei porcine africane în rândul faunei sălbatice este legat de răspândirea natural lentă a acestei boli în rândul efectivelor de porci sălbatici și, de asemenea, de activitatea umană, astfel cum a demonstrat recenta evoluție epidemiologică a acestei boli în Uniune și cum a fost documentat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) în avizul științific al Grupului pentru sănătatea și bunăstarea animalelor, publicat la 14 iulie 2015; în raportul științific al EFSA privind analizele epidemiologice referitoare la pesta porcină africană în statele baltice și în Polonia, publicat la 23 martie 2017; în raportul științific al EFSA privind analizele epidemiologice referitoare la pesta porcină africană în statele baltice și în Polonia, publicat la 8 noiembrie 2017; și în raportul științific al EFSA privind analizele epidemiologice referitoare la pesta porcină africană în Uniunea Europeană, publicat la 29 noiembrie 2018 (5). |
(3) |
De la data adoptării celei mai recente modificări a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci sălbatici în Bulgaria și Belgia și la porci domestici în România, care trebuie să fie reflectate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
(4) |
În februarie 2019 a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în regiunea Varna din Bulgaria în afara zonelor menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, această zonă din Bulgaria afectată de pesta porcină africană ar trebui inclusă în lista din partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
(5) |
În februarie 2019 a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în regiunea Luxembourg din Belgia, într-o zonă inclusă în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, această zonă din Belgia afectată de pesta porcină africană ar trebui inclusă în lista din partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
(6) |
În februarie 2019 a fost observat un focar de pestă porcină africană la porci domestici în județul Botoșani din România, într-o zonă inclusă în prezent în partea II a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest focar de pestă porcină africană apărut la porci domestici constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, această zonă din România afectată de pesta porcină africană ar trebui inclusă în lista din partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
(7) |
Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii respectivei boli, ar trebui delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Bulgaria, Belgia și România, care ar trebui menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui modificată în consecință. |
(8) |
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu textul care figurează în anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2019.
Pentru Comisie
Vytenis ANDRIUKAITIS
Membru al Comisiei
(1) JO L 395, 30.12.1989, p. 13.
(2) JO L 224, 18.8.1990, p. 29.
(3) JO L 18, 23.1.2003, p. 11.
(4) Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).
(5) EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068; EFSA Journal 2018;16(11):5494.
ANEXĂ
Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu următorul text:
„ANEXĂ
PARTEA I
1. Belgia
Următoarele zone din Belgia:
in Luxembourg province:
— |
the area is delimited clockwise by: |
— |
Frontière avec la France |
— |
Rue Mersinhat |
— |
N818 |
— |
N83: Le Buisson des Cailles |
— |
Rue des Sources |
— |
Rue Antoine |
— |
Rue de la Cure |
— |
Rue du Breux |
— |
Rue Blondiau |
— |
Nouvelle Chiyue |
— |
Rue de Martué |
— |
Rue du Chêne |
— |
Rue des Aubépines |
— |
N85: Rue des Iles,N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants jusque son intersection avec la Rue de la Motte, Rue de la Motte |
— |
Rue de Neufchâteau |
— |
Rue des Bruyères jusque son intersection avec la Rue de la Gaume (N801) |
— |
Rue de la Gaume jusque son intersection avec la Rue de l'Accord |
— |
Rue du Fet |
— |
N40: Route d'Arlon, Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
— |
Rue du Tombois |
— |
Rue Du Pierroy |
— |
Rue Saint-Orban |
— |
Rue Saint-Aubain |
— |
Rue des Cottages |
— |
Rue de Relune |
— |
Rue de Rulune |
— |
Route de l'Ermitage |
— |
N87: Route de Habay |
— |
Chemin des Ecoliers |
— |
Le Routy |
— |
Rue Burgknapp |
— |
Rue de la Halte |
— |
Rue du Centre |
— |
Rue de l'Eglise |
— |
Rue du Marquisat |
— |
Rue de la Carrière |
— |
Rue de la Lorraine |
— |
Rue du Beynert |
— |
Millewée |
— |
Rue du Tram |
— |
Millewée |
— |
N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg, |
— |
Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg |
— |
Frontière avec la France |
— |
La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy |
— |
La N871 jusque son intersection avec la N88 |
— |
La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange |
— |
La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange |
— |
La N81 jusque son intersection avec la E25-E411 |
— |
La E25-E411 jusque son intersection avec la N894 |
— |
La N894 jusque son intersection avec la N801 |
— |
La N801 jusque son intersection avec la N891 |
— |
La N83 jusque son intersection avec la N85 |
— |
La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France |
2. Bulgaria
Următoarele zone din Bulgaria:
in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II |
in Silistra region:
|
in Dobrich region:
|
in Ruse region:
|
in Veliko Tarnovo region:
|
in Pleven region:
|
in Vratza region:
|
in Montana region:
|
in Vidin region:
|
3. Cehia
Următoarele zone din Cehia:
— |
okres Uherské Hradiště, |
— |
okres Kroměříž, |
— |
okres Vsetín, |
— |
katastrální území obcí v okrese Zlín:
|
4. Estonia
Următoarele zone din Estonia:
— |
Hiiu maakond. |
5. Ungaria
Următoarele zone din Ungaria:
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
6. Letonia
Următoarele zone din Letonia:
— |
Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
— |
Alsungas novads, |
— |
Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
— |
Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
— |
Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
— |
Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
— |
Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
— |
Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
— |
Rucavas novada Dunikas pagasts. |
7. Lituania
Următoarele zone din Lituania:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
8. Polonia
Următoarele zone din Polonia:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
9. România
Următoarele zone din România:
— |
Județul Alba, |
— |
Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în partea III cu următoarele comune:
|
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Suceava, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin. |
PARTEA II
1. Belgia
Următoarele zone din Belgia:
in Luxembourg province:
— |
the area is delimited clockwise by: |
— |
La frontière avec la France au niveau de Florenville |
— |
La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville |
— |
La N83 jusque son intersection avec la N891 |
— |
La N891 jusque son intersection avec la N801 |
— |
La N801 jusque son intersection avec la N894 |
— |
La N894 jusque son intersection avec la E25-E411 |
— |
La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler |
— |
La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange |
— |
La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange |
— |
La N88 jusque son intersection avec la N871 |
— |
La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy |
— |
La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France |
2. Bulgaria
Următoarele zone din Bulgaria:
In Varna region
|
in Silistra region:
|
in Dobrich region:
|
3. Cehia
Următoarele zone din Cehia:
— |
katastrální území obcí v okrese Zlín:
|
4. Estonia
Următoarele zone din Estonia:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
5. Ungaria
Următoarele zone din Ungaria:
— |
Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
6. Letonia
Următoarele zone din Letonia:
— |
Ādažu novads, |
— |
Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
— |
Aglonas novads, |
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Aknīstes novads, |
— |
Alojas novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Amatas novads, |
— |
Apes novads, |
— |
Auces novads, |
— |
Babītes novads, |
— |
Baldones novads, |
— |
Baltinavas novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Beverīnas novads, |
— |
Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
— |
Burtnieku novads, |
— |
Carnikavas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Cesvaines novads, |
— |
Ciblas novads, |
— |
Dagdas novads, |
— |
Daugavpils novads, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Dundagas novads, |
— |
Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
— |
Engures novads, |
— |
Ērgļu novads, |
— |
Garkalnes novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Iecavas novads, |
— |
Ikšķiles novads, |
— |
Ilūkstes novads, |
— |
Inčukalna novads, |
— |
Jaunjelgavas novads, |
— |
Jaunpiebalgas novads, |
— |
Jaunpils novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Kandavas novads, |
— |
Kārsavas novads, |
— |
Ķeguma novads, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Kocēnu novads, |
— |
Kokneses novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Krimuldas novads, |
— |
Krustpils novads, |
— |
Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Lielvārdes novads, |
— |
Līgatnes novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Lubānas novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mālpils novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Mazsalacas novads, |
— |
Mērsraga novads, |
— |
Naukšēnu novads, |
— |
Neretas novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Ozolnieku novads, |
— |
Pārgaujas novads, |
— |
Pļaviņu novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Priekules novads, |
— |
Priekuļu novads, |
— |
Raunas novads, |
— |
republikas pilsēta Daugavpils, |
— |
republikas pilsēta Jelgava, |
— |
republikas pilsēta Jēkabpils, |
— |
republikas pilsēta Jūrmala, |
— |
republikas pilsēta Rēzekne, |
— |
republikas pilsēta Valmiera, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Riebiņu novads, |
— |
Rojas novads, |
— |
Ropažu novads, |
— |
Rugāju novads, |
— |
Rundāles novads, |
— |
Rūjienas novads, |
— |
Salacgrīvas novads, |
— |
Salas novads, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Sējas novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Skrīveru novads, |
— |
Skrundas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
— |
Strenču novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tērvetes novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Vaiņodes novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Vārkavas novads, |
— |
Vecpiebalgas novads, |
— |
Vecumnieku novads, |
— |
Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
— |
Viesītes novads, |
— |
Viļakas novads, |
— |
Viļānu novads, |
— |
Zilupes novads. |
7. Lituania
Următoarele zone din Lituania:
— |
Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų Rūdos savivaldybė, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
— |
Prienų miesto savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
— |
Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
— |
Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
8. Polonia
Următoarele zone din Polonia:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
9. România
Următoarele zone din România:
— |
Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:
|
— |
Județul Bistrița-Năsăud. |
PARTEA III
1. Letonia
Următoarele zone din Letonia:
— |
Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
— |
Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
2. Lituania
Următoarele zone din Lituania:
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
— |
Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
3. Polonia
Următoarele zone din Polonia:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
4. România
Următoarele zone din România:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:
|
— |
Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:
|
— |
Partea din județul Argeș cu următoarele comune:
|
— |
Județul Olt, |
— |
Județul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani. |
PARTEA IV
Italia
Următoarele zone din Italia:
— |
întregul teritoriu al Sardiniei. |