ISSN 1977-0782 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Legislaţie |
Anul 59 |
|
|
|
(1) Text cu relevanță pentru SEE |
RO |
Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată. Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
II Acte fără caracter legislativ
REGULAMENTE
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/1 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/197 AL COMISIEI
din 3 februarie 2016
de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Cochinilla de Canarias (DOP)]
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Cochinilla de Canarias”, depusă de Spania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
(2) |
Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Cochinilla de Canarias” ar trebui, prin urmare, înregistrată, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se înregistrează denumirea „Cochinilla de Canarias” (DOP).
Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 2.12. Cârmâz din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2016.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Phil HOGAN
Membru al Comisiei
(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
(2) JO C 324, 2.10.2015, p. 33.
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/3 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/198 AL COMISIEI
din 3 februarie 2016
de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Abricots rouges du Roussillon (DOP)]
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Abricots rouges du Roussillon”, depusă de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
(2) |
Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Abricots rouges du Roussillon” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se înregistrează denumirea „Abricots rouges du Roussillon” (DOP).
Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate, din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2016.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Phil HOGAN
Membru al Comisiei
(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
(2) JO C 327, 3.10.2015, p. 10.
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/4 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/199 AL COMISIEI
din 9 februarie 2016
de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Mojama de Isla Cristina (IGP)]
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Mojama de Isla Cristina”, depusă de Spania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
(2) |
Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Mojama de Isla Cristina” ar trebui, prin urmare, înregistrată, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se înregistrează denumirea „Mojama de Isla Cristina” (IGP).
Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.7. Pești, moluște și crustacee proaspete și produse derivate, prevăzută în anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 februarie 2016.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Phil HOGAN
Membru al Comisiei
(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
(2) JO C 323, 1.10.2015, p. 11.
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/5 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/200 AL COMISIEI
din 15 februarie 2016
de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare privind publicarea de către instituții a indicatorului efectului de levier, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 451 alineatul (2) al treilea paragraf,
întrucât:
(1) |
Obiectivul modelelor uniforme de prezentare a informațiilor este de a contribui la îmbunătățirea transparenței și a comparabilității indicatorilor efectului de levier. Prin urmare, normele privind publicarea indicatorului efectului de levier de către instituțiile supravegheate în temeiul Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2) ar trebui să fie consecvente cu standardele internaționale, astfel cum se regăsesc în textul revizuit al cadrului Basel III privind indicatorul efectului de levier și cerințele de publicare, întocmit de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS), și adaptate pentru a se ține seama de cadrul de reglementare al Uniunii, stabilit în Regulamentul (UE) nr. 575/2013, și de specificitățile acestuia. |
(2) |
Din aceleași considerente de îmbunătățire a transparenței și a comparabilității indicatorilor efectului de levier, este oportun ca în unul dintre modelele de prezentare a informațiilor privind indicatorul efectului de levier să se includă o defalcare suficient de detaliată a indicatorului de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier, astfel încât să se identifice componentele principale ale indicatorului efectului de levier, precum și expunerea bilanțieră, care, de obicei, reprezintă cea mai mare parte a indicatorului de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier. |
(3) |
Conform articolului 429 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2015/62 (3), indicatorul efectului de levier nu mai trebuie calculat ca simpla medie aritmetică a indicatorilor efectului de levier lunari dintr-un trimestru, ci se calculează numai la sfârșitul trimestrului. Drept urmare, nu mai este necesar ca autoritățile competente să acorde permisiunea, prevăzută la articolul 499 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, de a calcula indicatorul efectului de levier la sfârșitul trimestrului. Așadar, în modelele uniforme de prezentare a informațiilor privind indicele efectului de levier nu mai este necesar să se precizeze modul în care instituția aplică articolul 499 alineatul (3). |
(4) |
În cazul în care, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile au obligația de a publica toate informațiile privind indicatorul efectului de levier la nivel subconsolidat și pentru a menține sarcina administrativă proporțională cu obiectivele normelor privind publicarea indicatorului efectului de levier, aceste norme nu ar trebui să impună respectivelor instituții obligația de a completa și de a publica modelul intitulat „LRSpl” la nivel subconsolidat. Acest model de prezentare a informațiilor trebuie completat și publicat la nivel consolidat; publicarea sa la nivel subconsolidat nu ar avea o valoare adăugată considerabilă, în condițiile în care defalcarea mai detaliată a indicatorului de măsurare a expunerii totale la nivelul subconsolidat figurează deja în modelul intitulat „LRCom”. Totodată, publicarea modelului LRSpl ar crea o sarcină considerabilă pentru instituții, întrucât acestea nu pot deriva cu ușurință acest model din cadrul de raportare în scopuri de supraveghere, care nu se aplică la nivel subconsolidat. |
(5) |
Sfera consolidării și metodele de evaluare în scopuri contabile pot fi diferite de cele în scopuri de reglementare, ceea ce duce la diferențe între informațiile utilizate în calculul indicatorului efectului de levier și cele utilizate în situațiile financiare publicate. Pentru a evidenția această diferență, este necesar, de asemenea, să se publice, în cazul elementelor din situațiile financiare care sunt folosite pentru a calcula indicatorul efectului de levier, diferența dintre valorile din situațiile financiare și valorile corespunzătoare sferei de consolidare reglementare. Așadar, reconcilierea între cele două valori ar trebui, de asemenea, prezentată într-un model. |
(6) |
În scopul de a facilita compararea informațiilor publicate, ar trebui să se pună la dispoziție un model uniform și instrucțiuni detaliate cu privire la descrierea și prezentarea proceselor utilizate pentru a administra riscul efectului de levier excesiv și a factorilor care au influențat indicatorul efectului de levier în perioada la care se referă indicatorul efectului de levier publicat. |
(7) |
De la 1 ianuarie 2015 se aplică articolul 451 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. Pentru a asigura că obligația de a publica informațiile privind indicatorul efectului de levier este îndeplinită cât mai curând posibil de instituții, în mod eficace și armonizat în întreaga Uniune, este necesar să se prevadă obligativitatea utilizării de îndată de către instituții a modelelor de prezentare a acestor informații. |
(8) |
Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare prezentate Comisiei Europene de Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană). |
(9) |
Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Publicarea indicatorului efectului de levier și aplicarea articolului 499 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013
Instituțiile publică informațiile relevante privind indicatorul efectului de levier și aplicarea articolului 499 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, astfel cum se prevede la articolul 451 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, prin completarea și publicarea rândurilor 22 și EU-23 din modelul intitulat „LRCom” care figurează în anexa I, în conformitate cu instrucțiunile din anexa II.
Articolul 2
Modificarea deciziei privind indicatorul efectului de levier care se publică
(1) Atunci când, în conformitate cu articolul 499 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituțiile revin asupra deciziei privind indicatorul efectului de levier pe care îl publică, acestea prezintă reconcilierea informațiilor privind toți indicatorii efectului de levier publicați până la momentul schimbării respective, prin completarea și publicarea modelelor intitulate „LRSum”, „LRCom”, „LRSpl” și „LRQua” care figurează în anexa I pentru fiecare dintre datele de referință care corespund indicatorilor efectului de levier publicați până la momentul schimbării.
(2) Instituțiile publică elementele prevăzute la alineatul (1) cu ocazia primei publicări efectuate după data la care s-a schimbat indicatorul efectului de levier ales.
Articolul 3
Defalcarea indicatorului de măsurare a expunerii totale utilizat pentru calcularea indicatorului efectului de levier
(1) Instituțiile publică defalcarea indicatorului de măsurare a expunerii totale utilizat pentru calcularea indicatorului efectului de levier, menționată la articolul 451 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, prin completarea și publicarea celor două elemente de mai jos:
(a) |
rândurile 1 până la EU-19b din modelul intitulat „LRCom” care figurează în anexa I, în conformitate cu instrucțiunile din anexa II; |
(b) |
rândurile EU-1 până la EU-12 din modelul intitulat „LRSpl” care figurează în anexa I, în conformitate cu instrucțiunile din anexa II. |
(2) Prin derogare de la alineatul (1) litera (b), dacă instituțiile au obligația, în temeiul articolului 13 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, să prezinte informații la nivel subconsolidat, acestea nu au obligația de a completa și a publica modelul intitulat „LRSpl” din anexa I, la nivel subconsolidat.
Articolul 4
Reconcilierea indicatorului efectului de levier cu situațiile financiare publicate
(1) Instituțiile publică reconcilierea între indicatorul de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier și informațiile relevante din situațiile financiare publicate, menționată la articolul 451 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, prin completarea și publicarea modelului intitulat „LRSum” care figurează în anexa I, în conformitate cu instrucțiunile din anexa II.
(2) În cazul în care instituțiile nu publică situațiile financiare la nivelul de aplicare prevăzut în anexa II partea 1 punctul 6, acestea nu au obligația de a completa și a publica modelul intitulat „LRSum” care figurează în anexa I.
Articolul 5
Publicarea cuantumului elementelor fiduciare derecunoscute
Instituțiile publică, dacă este cazul, cuantumul elementelor fiduciare derecunoscute, menționat la articolul 451 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, prin completarea și publicarea rândului EU-24 din modelul intitulat „LRCom” care figurează în anexa I, în conformitate cu instrucțiunile din anexa II.
Articolul 6
Publicarea de informații calitative cu privire la riscul efectului de levier excesiv și la factorii care au influențat indicatorul efectului de levier
Instituțiile publică o descriere a proceselor utilizate pentru a administra riscul efectului de levier excesiv și a factorilor care au influențat indicatorul efectului de levier în perioada la care se referă indicatorul efectului de levier publicat, menționate la articolul 451 alineatul (1) literele (d) și (e) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, prin completarea și publicarea modelului intitulat „LRQua” care figurează în anexa I, în conformitate cu instrucțiunile din anexa II.
Articolul 7
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 februarie 2016.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(1) JO L 176, 27.6.2013, p. 1.
(2) Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).
(3) Regulamentul delegat (UE) 2015/62 al Comisiei din 10 octombrie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește indicatorul efectului de levier (JO L 11, 17.1.2015, p. 37).
(4) Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).
ANEXA I
Indicatorul efectului de levier conform Regulamentului CRR – Model de prezentare a informațiilor
Data de referință |
|
Denumirea entității |
|
Nivelul de aplicare |
|
Tabelul LRSum: Rezumatul reconcilierii activelor contabile și a expunerilor pentru calcularea indicatorului efectului de levier
|
|
Suma aplicabilă |
1 |
Total active conform situațiilor financiare publicate |
|
2 |
Ajustarea pentru entitățile consolidate în scop contabil, dar care nu intră în sfera consolidării reglementare |
|
3 |
[Ajustarea pentru activele fiduciare recunoscute în bilanț în conformitate cu cadrul contabil aplicabil, dar excluse din indicatorul de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier, în conformitate cu articolul 429 alineatul (13) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013] |
|
4 |
Ajustări pentru instrumentele financiare derivate |
|
5 |
Ajustare pentru tranzacțiile de finanțare prin titluri („securities financing transactions-SFT”) |
|
6 |
Ajustare pentru elementele extrabilanțiere (și anume conversia expunerilor extrabilanțiere în sume de credit echivalente) |
|
EU-6a |
[Ajustarea pentru expunerile intragrup excluse din indicatorul de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier, în conformitate cu articolul 429 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013] |
|
EU-6b |
[Ajustarea pentru expunerile excluse din indicatorul de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier, în conformitate cu articolul 429 alineatul (14) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013] |
|
7 |
Alte ajustări |
|
8 |
Indicatorul de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier |
|
Tabelul LRCom: Prezentarea informațiilor comune cu privire la indicatorul efectului de levier
|
|
Expuneri pentru calcularea indicatorului efectului de levier conform Regulamentului CRR |
Expuneri bilanțiere (cu excepția instrumentelor financiare derivate și a SFT) |
||
1 |
Elemente bilanțiere (cu excepția instrumentelor financiare derivate, a SFT și a activelor fiduciare, dar incluzând garanțiile reale). |
|
2 |
(Valoarea activelor deduse în momentul stabilirii fondurilor proprii de nivel 1) |
|
3 |
Total expuneri bilanțiere (cu excepția instrumentelor financiare derivate, a SFT și a activelor fiduciare) (suma liniilor 1 și 2) |
|
Expuneri la instrumente financiare derivate |
||
4 |
Costul de înlocuire a tuturor tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate (și anume fără marja de variație în numerar eligibilă) |
|
5 |
Sume suplimentare pentru expunerea potențială viitoare (Potential Future Exposure – „PFE”) aferente tuturor tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate (metoda marcării la piață) |
|
EU-5a |
Expunerea stabilită în conformitate cu metoda expunerii inițiale |
|
6 |
Valoarea brută a garanțiilor reale constituite pentru instrumentele financiare derivate în cazul în care au fost deduse din activele bilanțului, în conformitate cu cadrul contabil aplicabil |
|
7 |
(Deducerea creanțelor înregistrate ca active pentru marja de variație în numerar constituită pentru tranzacțiile cu instrumente financiare derivate) |
|
8 |
(Componenta CPC exceptată a expunerilor pentru tranzacțiile compensate de client) |
|
9 |
Valoarea noțională efectivă ajustată a instrumentelor financiare derivate de credit subscrise |
|
10 |
(Compensările valorilor noționale efective ajustate și deduceri suplimentare pentru instrumentele financiare derivate de credit subscrise) |
|
11 |
Total expuneri la instrumente financiare derivate (suma liniilor 4 – 10) |
|
Expuneri la SFT |
||
12 |
Active SFT brute (fără recunoașterea compensării), după ajustarea tranzacțiilor contabile de vânzare |
|
13 |
(Valori compensate ale sumelor de încasat și de plătit în numerar ale activelor SFT brute) |
|
14 |
Expunerea la riscul de credit al contrapărții aferentă activelor SFT |
|
EU-14a |
Derogare pentru SFT: Expunerea la riscul de credit al contrapărții în conformitate cu articolul 429b alineatul (4) și cu articolul 222 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 |
|
15 |
Expunerile la tranzacțiile instituției în calitate de agent |
|
EU-15a |
(Componenta CPC exceptată a expunerilor la SFT compensate de client) |
|
16 |
Total expuneri la tranzacțiile de finanțare prin titluri (suma liniilor 12 – 15a) |
|
Alte expuneri extrabilanțiere |
||
17 |
Expuneri extrabilanțiere exprimate în valoarea noțională brută |
|
18 |
(Ajustări pentru conversia în sume de credit echivalente) |
|
19 |
Alte expuneri extrabilanțiere (suma liniilor 17 și 18) |
|
Expuneri exceptate în conformitate cu articolul 429 alineatele (7) și (14) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 (bilanțiere și extrabilanțiere) |
||
EU-19a |
[Expuneri intragrup (nivel individual) exceptate în conformitate cu articolul 429 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 (bilanțiere și extrabilanțiere)] |
|
EU-19b |
[Expuneri exceptate în conformitate cu articolul 429 alineatul (14) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 (bilanțiere și extrabilanțiere)] |
|
Fonduri proprii și indicatorul de măsurare a expunerii totale |
||
20 |
Fonduri proprii de nivel 1 |
|
21 |
Indicatorul de măsurare a expunerii totale pentru calcularea indicatorului efectului de levier (suma liniilor 3, 11, 16, 19, UE-19a și UE-19b) |
|
Indicatorul efectului de levier |
||
22 |
Indicatorul efectului de levier |
|
Decizia privind dispozițiile tranzitorii și cuantumul elementelor fiduciare derecunoscute |
||
EU-23 |
Decizia privind dispozițiile tranzitorii în scopul definirii indicatorului de măsurare a capitalului |
|
EU-24 |
Cuantumul elementelor fiduciare derecunoscute, în conformitate cu articolul 429 alineatul (11) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 |
|
Tabelul LRSpl: Defalcarea expunerilor bilanțiere (cu excepția instrumentelor financiare derivate, a SFT și a expunerilor exceptate)
|
|
Expuneri pentru calcularea indicatorului efectului de levier conform Regulamentului CRR |
EU-1 |
Totalul expunerilor bilanțiere (cu excepția instrumentelor financiare derivate, a SFT și a expunerilor exceptate), din care: |
|
EU-2 |
Expuneri aferente portofoliului de tranzacționare |
|
EU-3 |
Expuneri aferente portofoliului bancar, din care: |
|
EU-4 |
Obligațiuni garantate |
|
EU-5 |
Expuneri considerate ca fiind suverane |
|
EU-6 |
Expuneri față de administrații regionale, bănci de dezvoltare multilaterală, organizații internaționale și entități din sectorul public, care nu sunt tratate ca entități suverane |
|
EU-7 |
Instituții |
|
EU-8 |
Expuneri garantate cu ipoteci asupra bunurilor imobile |
|
EU-9 |
Expuneri de tip retail |
|
EU-10 |
Societăți |
|
EU-11 |
Expuneri în stare de nerambursare |
|
EU-12 |
Alte expuneri (de exemplu, titluri de capital, securitizări și alte active care nu corespund unor obligații de credit); |
|
Indicatorul efectului de levier conform Regulamentului CRR – Model de prezentare a informațiilor
Tabelul LRQua: Rubrici în care se poate introduce text liber în scopul prezentării informațiilor privind elementele calitative
|
Coloană |
|
|
Text liber |
|
Rând |
|
|
1 |
Descrierea proceselor utilizate pentru a administra riscul efectului de levier excesiv |
|
2 |
Descrierea factorilor care au influențat indicatorul efectului de levier în perioada la care se referă indicatorul efectului de levier publicat |
|
ANEXA II
INSTRUCȚIUNI DE COMPLETARE A MODELELOR DIN ANEXA I
PARTEA 1: INSTRUCȚIUNI GENERALE
1. Convenții și date de referință
1.1. Convenții
1. |
În instrucțiuni se utilizează următoarea notație generală: {Model;Rând}. |
2. |
Atunci când instrucțiunile fac trimitere la o celulă (celule) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 680/2014 al Comisiei, se utilizează următoarea notație: {Anexa XI SupRep;Model;Rând;Coloană}. |
3. |
În scopul publicării indicatorului efectului de levier, „din care” se referă la un element care este un subset al unei categorii de expuneri de nivel superior. |
4. |
Ca și în cazul titlurilor complete ale acestor rânduri, instituțiile publică valorile din rândurile {LRCom;2}, {LRCom;7}, {LRCom;8}, {LRCom;10}, {LRCom;13}, {LRCom;EU-15a}, {LRCom;18}, {LRCom;EU-19a} și {LRCom;EU-19b} între paranteze, întrucât valorile înscrise în aceste rânduri reduc expunerea pentru calcularea indicatorului efectului de levier. Instituțiile se asigură că aceste valori contribuie în mod negativ la sumele care trebuie înscrise în {LRCom;3}, {LRCom;11}, {LRCom;16}, {LRCom;19} și {LRCom;21}. |
1.2. Date de referință
5. |
În celula „Data de referință”, instituțiile indică data la care se referă toate informațiile prezentate în modelele LRSum, LRCom și LRSpl. Această dată este ultima zi calendaristică a celei de-a treia luni a trimestrului vizat. |
6. |
În celula „Denumirea entității”, instituțiile indică numele entității la care se referă datele prezentate în modelele LRSum, LRCom, LRSpl și LRQua. |
7. |
În celula „Nivelul de aplicare”, instituțiile indică nivelul de aplicare care corespunde datelor prezentate în modele. Atunci când completează această celulă instituțiile aleg una dintre următoarele opțiuni:
|
1.3. Date de referință
8. |
În sensul prezentei anexe și al modelelor aferente, se utilizează următoarele abrevieri:
|
PARTEA 2: INSTRUCȚIUNI SPECIFICE MODELELOR
2. Modelul LRSum: Rezumatul reconcilierii activelor contabile și a expunerilor pentru calcularea indicatorului efectului de levier
9. |
Instituțiile aplică instrucțiunile din prezenta secțiune pentru a completa modelul LRSum din anexa I.
|
3. Modelul LRCom: Prezentarea informațiilor comune cu privire la indicatorul efectului de levier
10. |
Instituțiile aplică instrucțiunile din prezenta secțiune pentru a completa modelul LRCom din anexa I.
|
4. Modelul LRSpl: Defalcarea expunerilor bilanțiere (cu excepția instrumentelor financiare derivate și a SFT)
11. |
Instituțiile aplică instrucțiunile din prezenta secțiune pentru a completa modelul LRSpl din anexa I.
|
5. Modelul LRQua: Rubrici în care se poate introduce text liber în scopul prezentării informațiilor privind elementele calitative
12. |
Instituțiile completează modelul LRQua din anexa I, respectând instrucțiunile prezentate în continuare.
|
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/26 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/201 AL COMISIEI
din 15 februarie 2016
de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
întrucât:
(1) |
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
(2) |
Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 februarie 2016.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Jerzy PLEWA
Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
(2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
ANEXĂ
Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
(EUR/100 kg) |
||
Codul NC |
Codul țării terțe (1) |
Valoarea forfetară de import |
0702 00 00 |
EG |
86,9 |
IL |
236,2 |
|
MA |
94,9 |
|
TR |
99,2 |
|
ZZ |
129,3 |
|
0707 00 05 |
MA |
84,6 |
TR |
174,3 |
|
ZZ |
129,5 |
|
0709 93 10 |
MA |
37,9 |
TR |
160,6 |
|
ZZ |
99,3 |
|
0805 10 20 |
BR |
63,2 |
EG |
46,6 |
|
IL |
113,9 |
|
MA |
61,6 |
|
TN |
52,4 |
|
TR |
60,1 |
|
ZZ |
66,3 |
|
0805 20 10 |
IL |
124,0 |
MA |
89,9 |
|
TR |
84,6 |
|
ZZ |
99,5 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
EG |
69,8 |
IL |
149,6 |
|
MA |
143,0 |
|
TR |
50,4 |
|
ZZ |
103,2 |
|
0805 50 10 |
IL |
106,9 |
MA |
89,2 |
|
TR |
97,9 |
|
ZZ |
98,0 |
|
0808 10 80 |
CA |
138,9 |
CL |
93,0 |
|
US |
153,9 |
|
ZZ |
128,6 |
|
0808 30 90 |
CL |
233,5 |
CN |
78,4 |
|
ZA |
100,1 |
|
ZZ |
137,3 |
(1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.
DECIZII
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/28 |
DECIZIA (UE) 2016/202 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului APE instituit prin Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte, cu privire la adoptarea regulamentului său de procedură
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),
având în vedere Decizia 2009/152/CE a Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind semnarea și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte, (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 15 ianuarie 2009 și este aplicat cu titlu provizoriu începând din 4 august 2014. |
(2) |
Articolul 92 din acord instituie un Comitet APE care este responsabil cu administrarea acordului și cu realizarea tuturor sarcinilor menționate în acesta. |
(3) |
Articolul 92 din acord prevede că părțile convin asupra componenței, organizării și funcționării Comitetului APE. |
(4) |
Uniunea ar trebui să stabilească poziția pe care urmează să o adopte în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură pentru Comitetul APE, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului APE instituit prin Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte, cu privire la adoptarea regulamentului său de procedură, se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului APE atașat la prezenta decizie.
Schimbări minore la proiectul de decizie, care nu aduc nicio modificare substanțială, sunt permise fără a fi nevoie de o nouă decizie a Consiliului.
Articolul 2
După adoptare, decizia Comitetului APE se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
PROIECT
DECIZIA NR. …/2015 A COMITETULUI APE
instituit prin Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte,
din …
cu privire la adoptarea regulamentului său de procedură
COMITETUL APE,
având în vedere Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte, (denumit în continuare „acordul”) semnat la Bruxelles la 15 ianuarie 2009 și aplicat cu titlu provizoriu începând din 4 august 2014, în special articolul 92,
întrucât:
(1) |
Potrivit acordului și în conformitate cu prezenta decizie, partea „Africa Centrală” este compusă din Republica Camerun. |
(2) |
Acordul prevede că părțile convin asupra componenței, organizării și funcționării Comitetului APE, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Regulamentul de procedură al Comitetului APE este instituit în conformitate cu anexa.
Respectivul Regulament de procedură nu aduce atingere niciunor norme speciale prevăzute în acord sau care pot fi stabilite de Comitetul APE.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare de la data semnării.
Adoptată la …,
Pentru Republica Camerun
Pentru Uniunea Europeană
ANEXĂ
REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ AL COMITETULUI APE
instituit prin Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Sarcinile Comitetului APE
Comitetul APE este responsabil de administrarea tuturor domeniilor vizate în acord și de realizarea tuturor sarcinilor menționate în acordul menționat.
Comitetul APE are în special următoarele sarcini:
1. |
În domeniul comerțului:
|
2. |
În domeniul cooperării pentru dezvoltare:
|
CAPITOLUL II
ORGANIZARE
Articolul 2
Componență și președinție
(1) Comitetul APE este compus, pe de o parte, din reprezentanți membri ai Consiliului Uniunii Europene și ai Comisiei Europene și, pe de altă parte, din reprezentanți ai Republicii Camerun, care pot fi miniștri sau înalți funcționari.
(2) În prezentul regulament de procedură, termenul „părți” corespunde definiției de la articolul 95 din acord.
(3) Președinția Comitetului APE se exercită prin rotație, pentru o perioadă de douăsprezece luni, de către un reprezentant al Uniunii Europene și un reprezentant al Republicii Camerun. Mandatul corespunzător primei perioade a președinției începe la data primei reuniuni a Comitetului APE și se încheie la 31 decembrie în anul următor. Președinția este asigurată întâi de un reprezentant al Republicii Camerun.
Articolul 3
Observatori
(1) Reprezentanți ai Comisiei Comunității Economice și Monetare a statelor din Africa Centrală (CEMAC) și ai Secretariatului General al Comunității Economice a statelor din Africa Centrală (CEEAC) sunt invitați să participe la toate reuniunile Comitetului APE în calitate de observatori.
(2) Părțile pot decide să invite la reuniunile Comitetului APE, în calitate de observatori, reprezentanți ai societății civile și ai sectorului privat, precum și experți sau orice altă persoană la alegerea lor.
(3) Comitetul APE poate decide să nu permită participarea observatorilor la o anumită parte a unei reuniuni unde sunt dezbătute chestiuni sensibile și nici la luarea deciziilor.
Articolul 4
Secretariatul
Comisia Europeană, în numele Uniunii Europene, și Republica Camerun asigură, prin rotație, pentru perioade de douăsprezece luni, secretariatul Comitetului APE. Aceste perioade coincid cu exercitarea prin rotație a președinției Comitetului APE.
Articolul 5
Subcomitete
Pentru exercitarea cu eficacitate a competențelor sale, Comitetul APE poate constitui subcomitete, aflate în subordinea lui, însărcinate cu tratarea unor subiecte specifice ce decurg din acord. În acest scop, Comitetul stabilește componența și sarcinile acestor subcomitete.
CAPITOLUL III
FUNCȚIONARE
Articolul 6
Decizii și recomandări
(1) Comitetul APE adoptă deciziile și recomandările prin consens.
(2) Comitetul APE poate decide să supună atenției Consiliului de miniștri ACP-UE, definit la articolul 15 din Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (denumit în continuare „Acordul de la Cotonou”), orice chestiune generală ridicată în cadrul acordului și care prezintă interes comun pentru statele ACP și pentru Uniunea Europeană.
(3) În perioada dintre reuniuni, Comitetul APE poate adopta decizii sau recomandări prin procedură scrisă în cazul în care ambele părți convin astfel. O procedură scrisă este alcătuită dintr-un schimb de note între părți.
(4) Deciziile sau recomandările Comitetului APE poartă titlul de „Decizie” sau „Recomandare” și sunt urmate de un număr de serie, de data adoptării actului și de o indicație referitoare la conținutul lor. Fiecare decizie specifică data intrării sale în vigoare.
(5) Deciziile și recomandările adoptate de Comitetul APE sunt autentificate de către un reprezentant al Comisiei Europene în numele Uniunii Europene și de către un reprezentant al Republicii Camerun.
(6) Deciziile și recomandările se transmit părților ca documente ale Comitetului APE.
Articolul 7
Corespondență
(1) Toată corespondența adresată Comitetului APE se transmite secretariatului său.
(2) Secretariatul asigură transmiterea corespondenței adresate Comitetului APE către președinția Comitetului și, atunci când este cazul, difuzarea sa ca documente menționate la articolul 10 din prezentul regulament de procedură către punctul de contact al fiecărei părți, definit la articolul 92 din acord.
(3) Secretariatul trimite punctelor de contact ale fiecărei părți corespondența din partea președinției Comitetului APE și, atunci când este cazul, o difuzează ca documente menționate la articolul 10 din prezentul regulament de procedură către ceilalți membri ai Comitetului APE.
Articolul 8
Reuniuni
(1) Comitetul APE se reunește la intervale regulate care nu depășesc un an și organizează reuniuni extraordinare, ori de câte ori circumstanțele o impun și în urma deciziei comune a părților.
(2) Fiecare reuniune a Comitetului APE se desfășoară în locul și la data decise în comun de către părți.
(3) Partea care asigură președinția convoacă reuniunile Comitetului APE după consultarea celeilalte părți.
(4) Convocările se trimit participanților cu cel târziu 15 zile înainte de data la care are loc reuniunea.
Articolul 9
Delegații
Înaintea fiecărei reuniuni, președinția Comitetului APE este informată cu privire la componența prevăzută a delegațiilor Uniunii Europene, a Republicii Camerun și cu privire la eventualii observatori.
Articolul 10
Documente
În cazul în care deliberările Comitetului APE se întemeiază pe documente scrise conexe, secretariatul numerotează și difuzează aceste documente ca documente ale Comitetului APE cu cel puțin 14 zile înainte de începerea reuniunii.
Articolul 11
Ordinea de zi a reuniunilor
(1) Secretariatul Comitetului APE stabilește o ordine de zi provizorie pentru fiecare reuniune, pe baza propunerilor formulate de către părți. Secretariatul Comitetului APE transmite ordinea de zi punctelor de contact ale fiecăreia dintre părți cu cel puțin 15 zile înainte de începerea reuniunii.
(2) Ordinea de zi provizorie include punctele pentru care secretariatul a primit o cerere de includere cu cel târziu 21 de zile înainte de începutul reuniunii, deși aceste puncte nu vor fi incluse pe ordinea de zi provizorie decât în cazul în care documentele conexe relevante au fost transmise secretariatului până cel târziu la data trimiterii ordinii de zi provizorii.
(3) Comitetul APE adoptă ordinea de zi la începutul fiecărei reuniuni. Punctele care nu figurează pe ordinea de zi provizorie pot fi înscrise pe ordinea de zi în cazul în care părțile convin astfel.
(4) Președinția Comitetului APE poate invita, în cazul în care părțile sunt de acord, experți care să participe la reuniunile Comitetului APE, pentru a prezenta informații pe teme specifice.
(5) Secretariatul poate, cu acordul părților, să reducă termenele indicate la alineatele (1) și (2), pentru a lua în considerare cerințele unui caz particular.
Articolul 12
Proces-verbal
(1) La sfârșitul fiecărei reuniuni, se prezintă un rezumat al concluziilor care este semnat de membrii Comitetului APE.
(2) Secretariatul întocmește în termen de maximum o lună un proiect de proces-verbal pentru fiecare reuniune.
(3) Procesul-verbal rezumă, ca regulă generală, fiecare punct al ordinii de zi, specificând, unde este cazul:
(a) |
toate documentele prezentate Comitetului APE; |
(b) |
orice declarație a cărei înscriere a fost cerută de către un membru al Comitetului APE; |
(c) |
deciziile adoptate, recomandările făcute, declarațiile convenite și concluziile adoptate cu privire la puncte specifice. |
(4) Procesul-verbal include, de asemenea, o listă a participanților la Comitetul APE, precum și o listă a membrilor delegațiilor care îi însoțesc și o listă a eventualilor observatori prezenți la reuniune.
(5) Procesul-verbal se aprobă în scris de ambele părți în termen de două luni de la data reuniunii. După ce a fost aprobat, secretariatul semnează două copii ale procesului-verbal și fiecare dintre părți primește un original al acestor documente autentice.
Articolul 13
Publicitate
(1) În afara cazului în care părțile decid altfel, reuniunile Comitetului APE nu sunt publice.
(2) Fiecare dintre părți poate decide publicarea deciziilor Comitetului APE, în propria sa publicație oficială.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 14
Regimul lingvistic
(1) Limbile de lucru ale Comitetului APE sunt limbile oficiale comune părților.
(2) Comitetul APE deliberează și adoptă deciziile și recomandările pe baza documentelor și a propunerilor pregătite în una dintre limbile la care se face trimitere la alineatul (1).
Articolul 15
Cheltuieli
(1) Fiecare parte suportă cheltuielile rezultate în urma participării sale la reuniunile Comitetului APE, atât în ceea ce privește cheltuielile cu personalul, de deplasare și de ședere, cât și cheltuielile poștale și de telecomunicații.
(2) Cheltuielile privind organizarea reuniunilor și reproducerea documentelor sunt suportate de partea care organizează reuniunea.
(3) Cheltuielile privind prestarea de servicii de interpretare în cadrul reuniunilor și traducerea deciziilor și a recomandărilor în limbile de lucru ale Comitetului APE sunt suportate de partea care organizează reuniunea. Cheltuielile privind prestarea de servicii de interpretare în cadrul reuniunilor și traducerea deciziilor și a recomandărilor în limbile oficiale ale Uniunii Europene sunt suportate de Uniunea Europeană.
Articolul 16
Modificarea regulamentului de procedură
Prezentul regulament de procedură poate fi modificat printr-o decizie a Comitetului APE, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/36 |
DECIZIA (UE) 2016/203 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE în legătură cu o modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE (Statisticile referitoare la cheltuielile cu asistența medicală)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
Acordul privind Spațiul Economic European (2) (denumit în continuare „Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
(2) |
În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, între altele, anexa XXI (Statistică) la Acordul privind SEE. |
(3) |
Regulamentul (UE) 2015/359 al Comisiei (3) urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE. Informațiile privind serviciile de îngrijire medicală cu internare de zi și mecanismele de finanțare ale întreprinderilor și informațiile privind serviciile de îngrijire medicală ambulatorii și cu internare de zi nu sunt disponibile în Liechtenstein. Liechtenstein ar trebuie scutit de obligația de a furniza aceste date. |
(4) |
Prin urmare, anexa XXI (Statistică) la Acordul privind SEE trebuie modificată în consecință. |
(5) |
Prin urmare, poziția Uniunii în Comitetul mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt al SEE în legătură cu propunerea de modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) JO L 305, 30.11.1994, p. 6.
(3) Regulamentul (UE) 2015/359 al Comisiei din 4 martie 2015 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește statisticile referitoare la cheltuielile și sursele de finanțare în domeniul sănătății (JO L 62, 6.3.2015, p. 6).
PROIECT
DECIZIA NR. …/2016 A COMITETULUI MIXT AL SEE
din …
de modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE
COMITETUL MIXT AL SEE,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
întrucât:
(1) |
Regulamentul (UE) 2015/359 al Comisiei din 4 martie 2015 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește statisticile referitoare la cheltuielile și sursele de finanțare în domeniul sănătății (1) urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE. |
(2) |
Prin urmare, anexa XXI la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În anexa XXI la Acordul privind SEE, după punctul 18z5 [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 205/2014 al Comisiei] se introduce următorul punct:
„18z6. |
32015 R 0359: Regulamentul (UE) 2015/359 al Comisiei din 4 martie 2015 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește statisticile referitoare la cheltuielile și sursele de finanțare în domeniul sănătății (JO L 62, 6.3.2015, p. 6). În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se citesc cu următoarele adaptări:
|
Articolul 2
Textele Regulamentului (UE) 2015/359 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare la […], cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).
Articolul 4
Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles,
Pentru Comitetul mixt al SEE
Președintele
[…]
Secretarii Comitetului mixt al SEE
[…]
(2) [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/39 |
DECIZIA (UE) 2016/204 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, în ceea ce privește modificarea anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE (banda ultralargă)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114, coroborat cu articolul 218 alineatul (9),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
Acordul privind Spațiul Economic European (2) (denumit în continuare „Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
(2) |
În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, între altele, anexa XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE. |
(3) |
Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei (3) urmează să fie încorporată în Acordul privind SEE. Densitatea legăturilor radio din apropierea aeroporturilor și intensitatea utilizării acestora sunt mai mari în Islanda și în Norvegia decât în UE. Pentru a evita producerea de interferențe nedorite cu legăturile radio ale operatorilor de telefonie mobilă, Islanda și Norvegia ar trebui scutite de obligația de a permite ca echipamentele de la bordul aeronavelor care folosesc tehnologia de bandă ultralargă să utilizeze banda de frecvențe 6,0-8,5 GHz. |
(4) |
Prin urmare, anexa XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință. |
(5) |
Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt al SEE în ceea ce privește modificarea propusă a anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) JO L 305, 30.11.1994, p. 6.
(3) Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei din 7 octombrie 2014 de modificare a Deciziei 2007/131/CE privind autorizarea utilizării în condiții armonizate a spectrului de frecvențe radio pentru echipamente care folosesc tehnologia de bandă ultralargă în cadrul Comunității (JO L 293, 9.10.2014, p. 48).
PROIECT
DECIZIA NR. …/2016 A COMITETULUI MIXT AL SEE
din …
de modificare a anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE
COMITETUL MIXT AL SEE,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
întrucât:
(1) |
Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei din 7 octombrie 2014 de modificare a Deciziei 2007/131/CE privind autorizarea utilizării în condiții armonizate a spectrului de frecvențe radio pentru echipamente care folosesc tehnologia de bandă ultralargă în cadrul Comunității (1) urmează să fie încorporată în Acordul privind SEE. |
(2) |
Prin urmare, anexa XI la Acordul privind SEE ar trebui să fie modificată în consecință, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În anexa XI la Acordul privind SEE, punctul 5cw (Decizia 2007/131/CE a Comisiei) se modifică după cum urmează:
1. |
Se adaugă următorul text: „În sensul prezentului acord, dispozițiile deciziei se citesc cu următoarea adaptare: Islanda și Norvegia sunt scutite de obligația de a permite ca echipamentele de la bordul aeronavelor care folosesc tehnologia de bandă ultralargă să utilizeze banda de frecvențe 6,0-8,5 GHz.” |
2. |
Se adaugă următoarea liniuță:
|
Articolul 2
Textele Deciziei de punere în aplicare 2014/702/UE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare la […], cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).
Articolul 4
Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles,
Pentru Comitetul mixt al SEE
Președintele
[…]
Secretarii Comitetului mixt al SEE
[…]
(1) JO L 293, 9.10.2014, p. 48.
(2) [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/43 |
DECIZIA (UE) 2016/205 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
de numire a unui supleant propus de Republica Austria în cadrul Comitetului Regiunilor
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
având în vedere propunerea guvernului austriac,
întrucât:
(1) |
La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. |
(2) |
Un loc de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului dlui Michael SCHICKHOFER, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Este numită în calitate de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:
— |
Mag. Doris KAMPUS, Landesrätin in der steirischen Landesregierung. |
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).
(2) Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).
(3) Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/44 |
DECIZIA (UE) 2016/206 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
de numire a unui supleant propus de Republica Austria în cadrul Comitetului Regiunilor
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
având în vedere propunerea guvernului austriac,
întrucât:
(1) |
La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. |
(2) |
Un loc de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Johannes PEINSTEINER, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Este numită în calitate de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:
— |
Dr. Carmen KIEFER, Vizebürgermeisterin der Marktgemeinde Kuchl. |
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).
(2) Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).
(3) Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/45 |
DECIZIA (PESC) 2016/207 A CONSILIULUI
din 15 februarie 2016
de modificare a Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
întrucât:
(1) |
La 22 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/233/PESC (1) de instituire a Misiunii de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya). |
(2) |
La 7 decembrie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/2276 (2) de modificare și de prelungire a Deciziei 2013/233/PESC, care prevede în special o prelungire și o valoare de referință financiară pentru perioada până la 21 februarie 2016. |
(3) |
Situația din Libia impune ca Uniunea să se pregătească pentru o posibilă misiune civilă de gestionare a crizelor pentru consolidarea capacităților și pentru asistență în domeniul reformei sectorului de securitate în țară. |
(4) |
Asigurarea imediată a unei capacități civile de planificare va avea un număr limitat de participați, deși acesta poate crește în funcție de evoluția circumstanțelor și a necesităților iar Comitetul politic și de securitate aprobă. |
(5) |
Decizia 2013/233/PESC ar trebui modificată în consecință. |
(6) |
EUBAM Libya se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 21 din tratat, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Decizia 2013/233/PESC se modifică după cum urmează:
1. |
La articolul 2, se adaugă următorul paragraf: „EUBAM Libya va contribui la un amplu proces de planificare a reformei sectorului securității civile, în vederea pregătirii pentru o posibilă misiune de consolidare a capacităților civile și de asistență în gestionarea crizelor.” |
2. |
La articolul 3 alineatul (1), se adaugă următoarea literă:
|
3. |
La articolul 13 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf: „Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUBAM Libya pentru perioada 22 februarie 2016 – 21 august 2016 este de 4 475 000 EUR.” |
4. |
La articolul 16, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Se aplică până la 21 august 2016.” |
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Se aplică de la 22 februarie 2016.
Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
F. MOGHERINI
(1) Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (JO L 138, 24.5.2013, p. 15).
(2) Decizia (PESC) 2015/2276 a Consiliului din 7 decembrie 2015 de modificare și de prelungire a aplicării Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (JO L 322, 8.12.2015, p. 51).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/47 |
DECIZIA (PESC) 2016/208 A CONSILIULUI
din 15 februarie 2016
de modificare a Deciziei (PESC) 2015/260 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2) și articolul 33,
având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
întrucât:
(1) |
La 25 iulie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/440/PESC (1) de numire a domnului Stavros LAMBRINIDIS în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru drepturile omului. |
(2) |
La 17 februarie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/260 (2) de prelungire a mandatului RSUE până la 28 februarie 2017. |
(3) |
Decizia (PESC) 2015/260 stabilește valoarea financiară de referință menită să acopere perioada 1 martie 2015-29 februarie 2016. Ar trebui să se stabilească o nouă valoare de referință financiară pentru perioada 1 martie 2016-28 februarie 2017. |
(4) |
Prin urmare, Decizia (PESC) 2015/260 ar trebui modificată în consecință, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
La articolul 5 din Decizia (PESC) 2015/260, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
„(2) Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor legate de mandatul RSUE pentru perioada 1 martie 2016-28 februarie 2017 este de 825 000 EUR.”
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
F. MOGHERINI
(1) Decizia 2012/440/PESC a Consiliului din 25 iulie 2012 de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (JO L 200, 27.7.2012, p. 21).
(2) Decizia (PESC) 2015/260 a Consiliului din 17 februarie 2015 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (JO L 43, 18.2.2015, p. 29).
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/48 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/209 A COMISIEI
din 12 februarie 2016
privind o cerere de standardizare adresată organizațiilor europene de standardizare cu privire la sistemele de transport inteligente (STI) în zonele urbane, în sprijinul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport
[notificată cu numărul C(2016) 808]
(Numai textele în limbile engleză, franceză și germană sunt autentice)
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 10 alineatul (1),
întrucât:
(1) |
Conform articolului 8 din Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), Comisia poate solicita organizațiilor de standardizare europene (OSE) să elaboreze standardele necesare pentru asigurarea interoperabilității, compatibilității și continuității implementării și utilizării operaționale a STI. Sfera de aplicare a standardelor la care se face referire este descrisă la articolele 2, 3 și la articolul 4 alineatul (1), precum și în anexa I la Directiva 2010/40/UE și include domenii prioritare specifice și acțiuni prioritare în sfera STI. Anexa I subliniază, de asemenea, necesitatea punerii la dispoziție a unor interfețe urbane și interurbane pentru schimburi de date, precum și nevoia de interoperabilitate și de compatibilitate a dimensiunii urbane a STI cu arhitectura generală europeană a STI. |
(2) |
Domeniul de aplicare a specificațiilor deja adoptate în temeiul articolului 6 din Directiva 2010/40/UE (3) este în principal rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T). Cu toate acestea, Directiva 2010/40/UE recunoaște necesitatea unor interfețe urban-interurban care să permită interoperabilitatea și continuitatea serviciilor indiferent de rețele și de frontiere. Zonele urbane sunt identificate drept „zone prioritare” opționale pentru punerea în aplicare a specificațiilor privind furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real cu privire la trafic. Primii și ultimi kilometri de drum ai persoanelor care călătoresc au loc de obicei în zone urbane și, prin urmare, aceste informații sunt esențiale pentru furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare cu privire la călătoriile multimodale care să contribuie la o mobilitate fără sincope. |
(3) |
În cadrul obiectivelor generale stabilite de Directiva 2010/40/UE, dimensiunea urbană are nevoile sale proprii, schițate în Planul de acțiune privind STI (2008) (4) și în Planul de acțiune privind mobilitatea urbană (2009) (5). În 2010, Comisia Europeană a instituit un Grup de experți privind STI urbane (6), cu participarea reprezentanților autorităților locale și a principalilor parteneri ai acestora din domeniile cercetării și industriei, a autorităților și operatorilor din transporturi, a organismelor de standardizare etc. Grupul de experți privind STI urbane a elaborat orientări privind implementarea aplicațiilor-cheie din domeniu STI urbane (respectiv a informațiilor multimodale, a sistemelor inteligente de emitere a biletelor, a gestionării traficului și a logisticii urbane), a colectat bune practici și a reflectat asupra nevoii de și mai multă standardizare în domeniul STI urbane. |
(4) |
În Pachetul privind mobilitatea urbană (7) adoptat în decembrie 2013, Comisia a reafirmat necesitatea creșterii eficienței și a siguranței mobilității urbane și a anunțat acțiunile planificate și recomandările pentru statele membre în mai multe domenii, printre care: logistica urbană, reglementările privind accesul în zonele urbane și taxarea utilizatorilor căilor rutiere, implementarea coordonată a sistemelor de transport inteligente urbane și siguranța rutieră în zonele urbane. |
(5) |
Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) impune autorităților locale să publice informații geografice cu privire la rețeaua de transport. Acest grafic digital al rețelei poate fi extins pentru a putea fi folosit ca sistem comun de referențiere geografică pentru servicii STI fiabile. Extinderea ar trebui să țină seama de standardele deja existente, în special de fișierele de date geografice (FDG) (9). |
(6) |
În Comunicarea „Împotriva blocajelor: construirea de sisteme TIC deschise printr-o utilizare mai eficientă a standardelor în achizițiile publice” (10) și în documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei „Ghid de achiziții publice pentru TIC bazate pe standarde – elemente de bune practici” (11), Comisia arată beneficiile utilizării de standarde și de specificații deschise pentru a evita dependența de furnizori în ceea ce privește soluțiile tehnologice și promovează implementarea unor soluții mai eficiente din punctul de vedere al costurilor. |
(7) |
Intenția de a solicita standarde europene și documente de standardizare europene în sprijinul Directivei 2010/40/UE este precizată la punctele 2.4.10 (12) și 3.3.8 (13) din două programe de lucru anuale consecutive ale Uniunii privind standardizarea europeană. |
(8) |
Comisia a stabilit orientări (14) pentru executarea cererilor de standardizare, iar organizațiile europene de standardizare au convenit să aplice aceste orientări atunci când execută cereri de standardizare. |
(9) |
Au fost consultate organizațiile europene de standardizare, organizațiile europene ale părților interesate care primesc finanțare din partea Uniunii și comitetul european pentru STI înființat în temeiul articolului 15 din Directiva 2010/40/UE. |
(10) |
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Activitățile de standardizare solicitate
Comitetul European de Standardizare (CEN),Comitetul European de Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) și Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI), denumite în continuare ESO (organizațiile europene de standardizare) sunt invitate să elaboreze standarde europene noi și documente de standardizare europene în sprijinul punerii în aplicare a articolului 8 din Directiva 2010/40/UE pentru informațiile multimodale, gestionarea traficului și logistica urbană în domeniul STI urbane. Standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate sunt specificate în tabelele 1, 2, 3 și 4 din anexa II și îndeplinesc cerințele prevăzute în anexa I.
Articolul 2
Stabilirea programului de lucru
ESO pregătesc programul de lucru comun, care indică toate documentele de standardizare solicitate, organismele tehnice responsabile și un calendar pentru executarea lucrărilor, cu respectarea termenelor stabilite în anexa II. ESO prezintă Comisiei programul de lucru până la 31 iulie 2016 și asigură accesul Comisiei la un plan global al proiectului.
ESO pot decide câte standarde europene și câte documente de standardizare europene sunt necesare pentru a executa cererea menționată la articolul 1.
Articolul 3
Acordul privind programul de lucru
În programul lor de lucru, ESO respectă eventualele priorități exprimate de Comisie pentru executarea cererii menționate la articolul 1.
ESO informează Comisia cu privire la orice modificări aduse programului de lucru.
Pot fi adăugate la programul de lucru noi domenii pentru standarde europene și pentru documente de standardizare europene, în cazul în care anexa I cuprinde cerințe pentru astfel de domenii, iar acestea sunt legate de domeniile și de acțiunile prioritare menționate în articolele 2 și 3 și în anexa I la Directiva 2010/40/UE și în cazul în care Comisia a fost consultată și este de acord cu adăugarea, după informarea comitetului instituit în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012.
Articolul 4
Raportarea
ESO raportează anual Comisiei cu privire la executarea cererii menționate la articolul 1. Aceste organizații prezintă Comisiei primul raport anual comun până la 30 martie 2017.
ESO prezintă Comisiei raportul comun final până la 30 iunie 2019. Raportul final include criteriile de măsurare a realizărilor în ceea ce privește standardizarea în domeniile informațiilor multimodale, gestionării traficului și logisticii urbane, precum și nivelul de implicare a părților interesate în activitățile de standardizare solicitate la articolul 1.
Articolul 5
Valabilitatea
În cazul în care cererea menționată la articolul 1 nu este acceptată de niciuna dintre ESO în termen de o lună de la primirea sa, cererea respectivă nu poate constitui o bază pentru elaborarea de standarde europene sau de documente de standardizare europene.
Articolul 6
Cerințele de interoperabilitate
Standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate sunt elaborate astfel încât să respecte și să fie coerente cu cerințele cuprinse în actele delegate adoptate de Comisiei în temeiul Directivei 2010/40/UE, în special cu specificațiile privind serviciile paneuropene de furnizare de informații în timp real cu privire la trafic adoptate la 18 decembrie 2014 (15) și cu specificațiile privind furnizarea serviciilor paneuropene de informare pentru călătoriile multimodale (16).
Articolul 7
Destinatari
Prezenta decizie se adresează Comitetului European de Standardizare, Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică și Institutului European de Standardizare în Telecomunicații.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Comisie
Elżbieta BIEŃKOWSKA
Membru al Comisiei
(1) JO L 316, 14.11.2012, p. 12.
(2) Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).
(3) Regulamentele delegate (UE) nr. 305/2013 (JO L 91, 3.4.2013, p. 1), (UE) nr. 885/2013 (JO L 247, 18.9.2013, p. 1), (UE) nr. 886/2013 (JO L 247, 18.9.2013, p. 6) și (UE) 2015/962 (JO L 157, 23.6.2015, p. 21) ale Comisiei.
(4) COM(2008)/0886 final.
(5) COM(2009)/0490 final.
(6) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520&Lang=RO.
(7) http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en.htm.
(8) Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).
(9) ISO (14825:2004), care descrie în special infrastructura rutieră pentru nevoile sistemelor de transport inteligente și include un sistem comun de referențiere geografică cuprinzător.
(10) COM(2013) 455 final.
(11) SWD(2013) 224 final.
(12) COM(2013) 561 final.
(13) COM(2014) 500 final.
(14) SWD(2015) 205 final 27 octombrie 2015, Vademecum privind standardizarea europeană în sprijinul legislației și politicilor Uniunii, partea III Orientări pentru executarea cererilor de standardizare.
(15) C(2014) 9672 final.
(16) Lucrările în curs de execuție. Specificații prevăzute pentru sfârșitul anului 2015 sau începutul anului 2016.
ANEXA I
CERINȚE PENTRU STANDARDELE EUROPENE ȘI DOCUMENTELE DE STANDARDIZARE EUROPENE
1. CERINȚE GENERALE
1.1. Cerințe generale privind stabilirea programului de lucru
Grupul de experți privind STI urbane (1) a recomandat o mai bună integrare a dimensiunii urbane în activitățile de standardizare europene și concentrarea eforturilor de standardizare asupra unor subiecte specifice, pentru a asigura instituirea interfețelor urban-interurban necesare.
Grupul de experți a recomandat, de asemenea, implicarea autorităților și a experților de la nivel local, deținători de cunoștințe urbane specifice, în procesul de standardizare a STI.
Prin urmare, programul de lucru care trebuie stabilit pe baza cererilor va fi elaborat:
concentrându-se cu prioritate asupra a trei domenii ale STI urbane, respectiv: serviciile de informare multimodale, gestionarea traficului, inclusiv reglementarea accesului în zonele urbane, și logistica urbană, inclusiv gestionarea parcărilor. Pentru a permite conectivitatea STI (evitându-se compartimentarea și efectele de blocare), ESO vor demonstra cum cele trei domenii menționate mai sus sunt legate în cadrul unei arhitecturi STI urbane și cum adaptează relațiile și interfețele acestora cu celelalte aplicații STI conexe (care nu intră în mod direct în domeniul de aplicare al prezentei cereri);
ținând seama de varietatea nevoilor utilizatorilor (de la consumatori la operatori și furnizori), de diferitele tipuri de mediu (inclusiv de interfețele urban-interurban) și de diferitele tipuri de vehicule și moduri de transport sau servicii de mobilitate (inclusiv pentru persoane cu mobilitate redusă) legate de cele trei domenii menționate anterior. În acest scop, ESO sunt invitate să țină legătura cu organismele relevante care reprezintă mobilitatea urbană și care sunt interesate în STI urbane, cum ar fi grupuri și organizații de coordonare a standardizării, cadre de standardizare locale, platforme ale experților și ale părților interesate de la nivel local, asociații ale orașelor și regiunilor, asociații ale utilizatorilor, operatori de transporturi și reprezentanți ai furnizorilor de servicii. Ele pot invita părțile interesate respective să participe la activitățile lor și să contribuie la documentele pe care le elaborează. ESO vor demonstra cum pot să implice experții (urbani) adecvați și părțile interesate relevante pe parcursul întregului proces (planificare, elaborarea standardelor, implementarea lor). Trebuie să se țină seama de diversitatea situațiilor și a politicilor locale. Acolo unde este posibil, s-ar putea prevedea teste cu orașe-pilot voluntare în perioada executării acestei cereri;
instituind structura organizatorică necesară pentru a sprijini colaborarea efectivă și buna coordonare între diferitele inițiative de standardizare a STI și între diferitele grupuri de lucru.
1.2. Cerințe generale pentru documentele de standardizare solicitate
1.2.1. Conformitate
Standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate trebuie elaborate astfel încât să respecte:
— |
principiile menționate în anexa 2 la Directiva 2010/40/UE; |
— |
principiile reglementărilor în materie de protecție a datelor cu caracter personal (Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3)); |
— |
principiile de e-accesibilitate și de accesibilitate a internetului (Comunicarea „Către o societate informațională accesibilă” (4)). |
1.2.2. Armonizare
Grupul de experți privind STI urbane a subliniat faptul că eforturile de standardizare ar trebui să acopere lacunele actuale, precum și să actualizeze și să completeze standardele existente.
Prin urmare, standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate ar trebui să reutilizeze, să armonizeze sau să aibă o funcție de interfață între următoarele standarde, specificații și proiecte existente: proiectele CIVITAS (5), grupul consultativ CAPITAL CIVITAS ITS (6), proiectul „Promoting Open Specifications and Standards in Europe (POSSE) (7)”, proiectul OPTICITIES (8), proiectul FREILOT, grupul de coordonare „Smart Cities and Communities”, cererea de standardizare M/453 privind sistemele cooperative (9), platforma C-ITS, grupurile strategice și tehnice DATEX II (10), programul Urban Traffic Management Control (UTMC) (11), „Open Traffic Systems City Association” (OCA) (12) și „Open Communication Interface for Road Traffic Control Systems” (OCIT) (13), proiectul FRAME (14), proiectul Co-Cities (15), proiectul European Digital Traffic Infrastructure Network for Intelligent Transport Systems (EDITS) (16), proiectul „European Bus System of the Future” (EBSF) (17), „Data Catalog Vocabulary (DCAT)” (18), datele spațiale „standardizate” și standardizarea geolocalizării, precum și standardele naționale existente (19).
În acest context, standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate ar trebui să ia în calcul posibilitatea reutilizării, armonizării sau realizării unor interfețe cu modelele de date de referință, cu dicționarele de date comune și cu cerințele privind structura metadatelor existente, pentru a favoriza interoperabilitatea, coerența și continuitatea serviciilor.
1.2.3. Aplicabilitate
Grupul de experți privind STI urbane a sugerat căutarea unor modalități de a promova documente de standardizare mai flexibile și mai puțin constrângătoare, pe lângă standarde, pentru a ține mai bine seama de mediul tehnologic în continuă evoluție al STI.
Prin urmare, standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate ar trebui să răspundă nevoilor diferiților utilizatori și ale unor orașe foarte diverse și ar trebui să fie ușor de implementat.
Ele ar trebui să includă, în măsura posibilului, următoarele aspecte:
1. |
sistemele anterioare și protocoalele existente, căi de migrare cu costuri cât mai reduse, modele de afaceri și orientări pentru responsabilii cu achizițiile publice; |
2. |
nevoile speciale ale utilizatorilor, ale întreprinderilor și ale operatorilor, inclusiv ale întreprinderilor mici și mijlocii; |
3. |
orientări, liste de coduri, seturi de date, instrumente și procese ușor de aplicat și disponibile gratuit, care să faciliteze implementarea operațională și testele de conformitate; |
4. |
disponibilitatea, accesibilitatea, calitatea, fiabilitatea și acuratețea datelor. |
2. CERINȚE PENTRU CONSOLIDAREA COMPATIBILITĂȚII ȘI A COERENȚEI CU STANDARDELE ȘI SPECIFICAȚIILE TEHNICE EXISTENTE
Se va verifica coerența standardelor existente la nivel european și internațional sau a altor standarde folosite global (ținând seama, așadar, nu doar de munca CEN, Cenelec și ETSI, ci și de cea a DATEX II, UTMC, OTS, ISO, IEC, UIT etc.), se vor identifica posibilele lacune și se vor propune soluții compatibile sau deschise, fie pentru asigurarea armonizării și a îmbunătățirii standardelor existente, fie pentru elaborarea unor noi standarde interoperabile și a unor noi specificații, dacă este cazul. Elaborarea de noi standarde și specificații trebuie să pornească de la cele existente și să identifice cerințele de arhitectură sau de conectivitate.
În domeniul transporturilor publice, în special în ceea ce privește informațiile multimodale și sistemele inteligente de emitere a biletelor, nevoia de coerență se va referi la o gamă largă de standarde și de specificații tehnice, în special la: Transmodel (20), IFOPT (21), SIRI (22), NETEX (23), IOPTA (24), ISO (25).
În domeniul vehiculelor cu combustibili alternativi și al infrastructurii necesare acestora, orice standarde și specificații noi ar trebui să fie compatibile și complementare cu ETSI TS 101 556-3 (26).
Trebuie să se ia în considerare și, eventual, să se dezvolte în continuare și adaptabilitatea standardelor generale la mediul urban. Este în special cazul DATEX II (27), care prevede schimbul de date referitoare la trafic, descrise prin profiluri specifice. Acest lucru este o condiție prealabilă pentru asigurarea interoperabilității și a continuității serviciilor între mediile sau rețelele urbane și interurbane. Această misiune poate fi îndeplinită cel mai bine printr-o colaborare strânsă cu grupul strategic și cu grupul tehnic ale DATEX II.
Lucrările desfășurate în cadrul acestui mandat vor trebui să anticipeze viitoarea implementare a sistemelor cooperative în interiorul zonelor urbane. Ele vor fi legate de eforturile de standardizare anterioare în domeniul comunicațiilor vehicul-vehicul și vehicul-infrastructură, care s-au desfășurat în cadrul cererii de standardizare M/453, gestionate în comun de CEN și ETSI, și de rezultatul lucrărilor în curs realizate de experții din cadrul platformei C-STI instituite în noiembrie 2014 de Comisie (în special de grupurile de lucru privind standardizarea și respectiv cazurile comerciale) (28).
3. CERINȚE SPECIFICE PENTRU DOCUMENTELE DE STANDARDIZARE SOLICITATE
3.1. Definirea unei game variate de cazuri de utilizare relevante integrate într-o arhitectură STI urbane și sprijinirea implementării standardelor și a altor specificații
Pentru adoptarea unei abordări pragmatice, activitățile în temeiul prezentei solicitări se vor baza pe cazuri de utilizare de înalt nivel care se referă la serviciile de informare multimodale, la gestionarea traficului, inclusiv la reglementarea accesului în zonele urbane, și la logistica urbană, inclusiv la gestionarea parcărilor. Definirea sau selectarea cazurilor va trebui să se facă cu respectarea unui echilibru între nevoile utilizatorilor, tendințele din domeniul mobilității urbane, evoluțiile tehnologice, viabilitatea financiară și prioritățile politice (cum ar fi siguranța rutieră). Stabilirea priorităților la alegerea cazurilor de utilizare și posibilele interdependențe dintre acestea vor trebui explicate la prezentarea programului de lucru.
Cazurile de utilizare vor fi integrate într-o arhitectură STI urbane (structură logică și conectori între standarde și specificații și părțile interesate) care să acopere întregul lanț de informații pentru fiecare dintre cele trei domenii menționate mai sus și care să fie integrată în arhitectura europeană globală a STI. Prin urmare, arhitectura STI urbane trebuie să fie coerentă cu modelul e-FRAME (29).
Această privire de ansamblu holistică și sistemică va sprijini colaborarea dintre părțile interesate, precum și elaborarea sau îmbunătățirea unor standarde și a altor specificații compatibile și complementare între ele, ceea ce va permite conectivitatea STI.
Documentul de standardizare referitor la strategia de implementare va arăta cum se poate facilita punerea în aplicare a acestor standarde și specificații, prin implementarea unor servicii de informare multimodale, a unor măsuri de gestionare a traficului și a unor operații de logistică urbană. În acest scop, vor fi esențiale învățămintele desprinse din cazurile de utilizare, implicarea părților interesate potrivite și furnizarea unor orientări realiste privind punerea în aplicare.
3.2. Abordarea serviciilor de informare multimodale pentru a contribui la o mobilitate fără sincope
Printre principalele probleme de astăzi se numără fragmentarea serviciilor de informare privind traficul și călătoriile și lipsa unor servicii interoperabile multimodale de informare și planificare care să acopere întreaga Europă și care să includă și primii și ultimii kilometri dintre punctele A și B, pe lângă etapa de distanță lungă a călătoriei. Trebuie extinsă gama de date disponibile cu privire la serviciile de mobilitate, iar acestea trebuie puse la dispoziție într-un format standardizat, care să permită integrarea lor în serviciile inovatoare de informare cu privire la trafic și călătorii. Numai niște servicii de informare multimodale cuprinzătoare le-ar permite utilizatorilor o gamă completă de alegeri cu privire la călătorii și itinerarii, stimulând astfel comportamente mai ecologice în ceea ce privește călătoriile și făcând întregul sistem de transporturi mai eficient și mai accesibil pentru toți utilizatorii.
Trebuie asigurate (respectiv create acolo unde este necesar) formate de date compatibile, interfețe și protocoale deschise și documentate pentru transmiterea datelor relevante și pentru integrarea lor în seturi de date multimodale și în serviciile multimodale (existente) de informare și planificare (inclusiv în sistemele integrate de emitere a biletelor). Este esențial ca standardele și alte specificații noi sau existente să permită, dacă este necesar cu interfețe și protocoale suplimentare, integrarea efectivă sau conectarea diferitelor aspecte sau blocuri de servicii multimodale de informare și planificare.
3.3. Abordarea gestionării traficului, inclusiv a reglementării accesului în zone urbane
Sistemele de gestionare a traficului sunt în continuă evoluție: dacă în trecut, acestea erau orientate în principal înspre schimburile dintre centre de control, acum tind să se orienteze mai mult înspre cooperarea dintre sisteme (inclusiv dintre dispozitive pe teren), rețele și operatori. Din acest motiv, se vor elabora standardele, interfețele și/sau protocoalele adecvate pentru a susține soluțiile cooperative de control și gestionare a traficului la diferite niveluri geografice sau între diferite zone administrative ale orașului (de exemplu, de la soluții de fluidificare a traficului din cartiere mici și gestionarea propagării traficului periurban până la integrarea eficientă a nodurilor urbane în coridoarele interurbane).
Există o gamă variată de metode de gestionare a rețelei de drumuri și de abordare a perturbării sau a congestionării traficului (cum ar fi în caz de evenimente planificate/neplanificate, de accidente, de inundații, de incendii etc.) prin gestionarea traficului într-un mod eficient și inovator. De exemplu, mai multe orașe au pus în aplicare diferite tipuri de redirecționare sau de prioritizare a traficului și măsuri de reglementare a accesului în zone urbane, inclusiv gestionarea intersecțiilor, vizând toate vehiculele sau numai un subset al acestora (de exemplu, devieri, benzi cu prioritate, undă verde, drumuri cu taxă, zone cu emisii reduse, zone cu viteze reduse, zone pietonale etc.). Din păcate, aceste măsuri nu sunt neapărat gestionate în mod holistic și coordonat și adesea nu se ține seama de ele în cadrul sistemelor de informare privind traficul adresate utilizatorilor (de exemplu, dispozitivele de navigație). Prin urmare, stabilirea, pe de-o parte, a unor specificații coerente, a unor standarde compatibile și a unor interfețe practice care să suporte interoperabilitatea necesară a datelor pentru informații actualizate privind traficul și, pe de altă parte, optimizarea unei game întregi de măsuri de gestionare și prioritizare a traficului, completate corespunzător de soluții tehnologice standardizate de identificare a vehiculelor (în ceea ce privește categoria de vehicul, clasa de emisii, gradul de urgență, factorul „încărcătură”) ar contribui împreună la eficiența globală a informațiilor referitoare la trafic și a gestionării acestuia, inclusiv a gestionării reglementărilor privind accesul în zone urbane și a impunerii aplicării reglementărilor respective.
Trebuie asigurate (respectiv create acolo unde este necesar) formate de date compatibile, interfețe și protocoale deschise și documentate pentru transmiterea datelor relevante, independent de sursa lor (cum ar fi senzori, date auto flotante, centre de control al traficului), și integrarea acestora în sistemele de informare cu privire la trafic actuale și viitoare și în operațiile de gestionare a traficului, pentru diferite rețele rutiere, inclusiv pentru legăturile urban-interurban.
3.4. Abordarea logisticii urbane, inclusiv a gestionării parcărilor
În mediul urban, căutarea locurilor de parcare și distribuția mărfurilor se estimează că vor exacerba congestionarea traficului. Prin urmare, furnizarea de informații în timp real cu privire la posibilitățile de parcare disponibile și opțiuni facile de rezervare a acestora ar contribui la ameliorarea situației. Ar trebui adoptate abordări diferențiate pentru a ține seama de nevoile specifice ale sectoarelor logisticii și distribuției de marfă și de necesitățile privind încărcarea mărfurilor (de exemplu, combustibili alternativi, mărfuri refrigerate, logistica inversă sau deșeurile, mărfurile periculoase).
Trebuie asigurate (respectiv create acolo unde este necesar) formate de date compatibile, interfețe și protocoale deschise și documentate pentru transmiterea datelor relevante, independent de sursa lor, și integrarea acestora în sistemele de informare cu privire la trafic actuale și viitoare și în operațiile de gestionare a traficului, pentru diferite rețele rutiere, inclusiv pentru legăturile urban-interurban.
4. CERINȚE PRIVIND REVIZUIREA ULTERIOARĂ A DOCUMENTELOR DE STANDARDIZARE SOLICITATE
După adoptarea standardelor europene și a documentelor de standardizare europene solicitate, ESO vor revizui lista sintaxelor și a cartografiilor conexe furnizate în cadrul documentelor respective cel puțin o dată la doi ani, pentru a se asigura că reflectă cele mai noi evoluții tehnologice și că includ sintaxe de cea mai bună calitate. Ar trebui acordată o atenție deosebită adaptării sau migrării de la sistemele anterioare și asigurării compatibilității inverse a implementărilor.
(1) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520.
(2) Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).
(3) COM(2012) 11 final – 2012/0011.
(4) COM(2008) 804 final.
(5) http://www.civitas.eu/display-all-projects.
(6) http://www.civitas.eu.
(7) www.posse-openits.eu.
(8) http://www.opticities.com.
(9) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/standardisation_mandate_en.pdf.
(10) www.datex2.eu.
(11) http://www.utmc.eu.
(12) www.oca-ev.info.
(13) www.ocit.org.
(14) http://www.frame-online.net.
(15) www.co-cities.eu.
(16) www.cei.int.
(17) http://www.ebsf.eu.
(18) http://www.w3.org/TR/vocab-dcat.
(19) Cum ar fi „Intermodal verkehrsgraph graphenintegrationsplattform (GIP)” http://www.fsv.at/shop/produktdetail.aspx?IDProdukt=837823b7-8697-45e8-9dc6-063924066176.
(20) Transmodel, modelul european de date de referință pentru transporturile publice, EN 12896:2006 (Transmodel 5.1) și EN 12896:2014 (Transmodel V6: părțile de la 1 la 3).
(21) IFOPT (EN 28701), un standard european de definire a unui model de date pentru identificarea obiectelor fixe în transporturile publice (de exemplu, punctele de oprire, zonele de oprire, stațiile, traseele utilizate de pietoni, intrările etc.), integrat în prezent în EN 12896: 2014.
(22) SIRI (FprEN 15531-1 la 3 și CEN/TS 15531-4 și 5), un standard european de definire a interfeței de serviciu pentru informațiile în timp real referitoare la operațiunile de transport public.
(23) NeTEX se bazează pe Transmodel 5.1, extins cu concepte adiționale împrumutate din IFOPT și SIRI, și este împărțit în trei părți: Partea 1 – Rețeaua de transport; Partea 2 – Orare și Partea 3 – Tarife:
— |
CEN/TS 16614-1; Schimb de informații privind rețelele și orarele – partea 1: Topologia rețelelor (NeTEX); |
— |
CEN/TS 16614-2; Schimb de informații privind rețelele și orarele – partea 2: Informații privind programarea (NeTEX); |
— |
WI 00278330 (prCEN/TS 16614-3), Schimb de informații privind rețelele și orarele – partea 3: Informații privind tarifele (NeTEX). |
(24) IOPTA, Aplicații interoperabile de transport public, EN 15320 coroborat cu EN 1545 privind sistemele de carduri de identificare – Aplicații pentru transport terestru.
(25) EN ISO 24014-1:2007, Transporturile publice – Sistemul interoperabil de gestionare a tarifelor – partea 1: Arhitectura:
— |
CEN ISO/TR, 24014-2:2013, Transporturile publice – Sistemul interoperabil de gestionare a tarifelor – partea 2: Practicile comerciale (ISO/TR 24014-2:2013); |
— |
ISO/IEC 14443 Carduri cu circuite integrate fără contact – Carduri de proximitate, părțile 1-4; |
— |
ISO/IEC 18092 Comunicarea în câmp apropiat. |
(26) ETSI TS 101 556-3 V1.1.1 (2014-10); Sisteme inteligente de transport (ITS); Comunicații infrastructură-vehicul; Partea 1: „Specificații privind notificarea locurilor de încărcare pentru vehiculele electrice” și partea 3: „Sistem de comunicații pentru planificarea și rezervarea alimentării cu energie a VE cu ajutorul rețelelor wireless”.
(27) CEN/TS 16157 Părțile 1-6: Sisteme de transport inteligente – Specificațiile DATEX II privind schimbul de date pentru informații și gestionarea traficului.
(28) http://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/c-its-deployment-platform_en.htm
(29) http://www.frame-online.net/?q=e-frame-project.html
ANEXA II
STANDARDELE EUROPENE ȘI DOCUMENTELE DE STANDARDIZARE EUROPENE ȘI TERMENELE DE ADOPTARE
1. CAZURILE DE UTILIZARE, ARHITECTURA STI URBANE ȘI IMPLEMENTAREA
Tabelul 1
Noile standarde europene și documente de standardizare europene solicitate în materie de cazuri de utilizare și de arhitectură STI urbane și implementarea lor
Informații de referință |
Termene-limită pentru adoptare (1) |
Un document de standardizare europeană în materie de cazuri de utilizare care abordează cele trei domenii ale solicitării prezente și evidențiază posibilele interdependențe dintre ele |
12 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
Un document de standardizare europeană privind arhitectura STI urbane care integrează cele trei domenii ale solicitării prezente și evidențiază conexiunile sau interfețele cu aplicațiile STI înconjurătoare, precum și compatibilitatea sau coerența cu standardele, specificațiile tehnice și modelele de date existente |
12 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
Un document de standardizare europeană privind o strategie de implementare, inclusiv orientări practice pentru implementarea standardelor europene incluse în prezenta solicitare |
39 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
2. SERVICIILE DE INFORMARE MULTIMODALE CARE CONTRIBUIE LA O MOBILITATE FĂRĂ SINCOPE
Tabelul 2
Noile standarde europene și documente de standardizare europene solicitate în materie de servicii de informare multimodale
Informații de referință |
Termene-limită pentru adoptare |
||||
Standarde europene privind:
|
39 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
||||
Un document de standardizare europeană privind modelul datelor de referință, dicționarul comun de date și structura metadatelor pentru serviciile de informare multimodale |
39 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
3. GESTIONAREA TRAFICULUI, INCLUSIV REGLEMENTAREA ACCESULUI ÎN ZONE URBANE
Tabelul 3
Noile standarde europene și documente de standardizare europene solicitate în materie de gestionarea traficului, inclusiv reglementarea accesului în zone urbane
Informații de referință |
Termene-limită pentru adoptare |
||||
Standarde europene privind:
|
39 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
||||
Standarde europene sau documente de standardizare europene privind modelul datelor de referință, dicționarul comun de date și structura metadatelor pentru gestionarea traficului, inclusiv reglementarea accesului în zone urbane |
39 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
4. LOGISTICA URBANĂ, INCLUSIV GESTIONAREA PARCĂRILOR
Tabelul 4
Noile standarde europene și documente de standardizare europene solicitate în materie de logistică urbană, inclusiv gestionarea parcărilor
Informații de referință |
Termenele limită pentru adoptare |
||||
Standarde europene privind:
|
39 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
||||
Un document de standardizare europeană privind modelul datelor de referință, dicționarul comun de date și structura metadatelor pentru logistica urbană, inclusiv gestionarea parcărilor |
39 luni de la data notificării prezentei decizii către ESO |
(1) Adoptarea se referă la momentul în care organizația europeană de standardizare relevantă pune un standard la dispoziția membrilor săi sau a publicului.
(2) Specificațiile DATEX II privind schimbul de date pentru informații și gestionarea traficului – CEN/TS 16157 partea 6 – Extinderea parcărilor.
RECOMANDĂRI
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/59 |
RECOMANDAREA (UE) 2016/210 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al optulea FED) pentru exercițiul financiar 2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere cea de a patra Convenție ACP-CEE, semnată la Lomé la 15 decembrie 1989 (1), modificată prin acordul semnat la Mauritius la 4 noiembrie 1995 (2),
având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind finanțarea și administrarea ajutoarelor comunitare în temeiul celui de al doilea Protocol financiar la cea de a patra Convenție ACP-CEE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de Al optulea Fond european de dezvoltare (Al optulea FED), în special articolul 33 alineatul (3),
având în vedere Regulamentul financiar din 16 iunie 1998 aplicabil cooperării în vederea finanțării dezvoltării în temeiul celei de a patra Convenții ACP-CE (4), în special articolele 66-74,
după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de Al optulea FED astfel cum se prezintă la 31 decembrie 2014, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat (5),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 33 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de Al optulea FED se acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului. |
(2) |
Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de Al optulea FED în decursul exercițiului financiar 2014 a fost satisfăcătoare, |
RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de Al optulea FED pentru exercițiul financiar 2014.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) JO L 229, 17.8.1991, p. 3.
(2) JO L 156, 29.5.1998, p. 3.
(3) JO L 156, 29.5.1998, p. 108.
(4) JO L 191, 7.7.1998, p. 53.
(5) JO C 373, 10.11.2015, p. 289.
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/60 |
RECOMANDAREA (UE) 2016/211 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului European de Dezvoltare (al nouălea FED) pentru exercițiul financiar 2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), modificat prin acordul semnat la Luxemburg la 25 iunie 2005 (2),
având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind finanțarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat între statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific și Comunitatea Europeană și statele sale membre, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul CE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de al nouălea Fond European de Dezvoltare (al nouălea FED), în special articolul 32 alineatul (3),
având în vedere Regulamentul financiar din 27 martie 2003 aplicabil celui de al nouălea Fond European de Dezvoltare (4), în special articolele 96-103,
după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de al nouălea FED astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2014, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de al 8-lea, al 9-lea, al 10-lea și al 11-lea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat (5),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 32 alineatul (3) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de al nouălea FED se acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului. |
(2) |
Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de al nouălea FED în decursul exercițiului financiar 2014 a fost satisfăcătoare, |
RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de al nouălea FED pentru exercițiul financiar 2014.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) JO L 317, 15.12.2000, p. 3.
(2) JO L 209, 11.8.2005, p. 27.
(3) JO L 317, 15.12.2000, p. 355.
(5) JO C 373, 10.11.2015, p. 289.
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/61 |
RECOMANDAREA (UE) 2016/212 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al zecelea FED) pentru exercițiul financiar 2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), modificat prin acordul semnat la Luxemburg la 25 iunie 2005 (2),
având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor comunitare în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2008-2013 în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile părții a patra din Tratatul CE (3) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de Al zecelea fond european de dezvoltare (Al zecelea FED), în special articolul 11 alineatul (8),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de-al zecelea Fond European de Dezvoltare (4), în special articolele 142-144,
după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de Al zecelea FED, astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2014, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat (5),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 11 alineatul (8) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de Al zecelea FED se acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului. |
(2) |
Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de Al zecelea FED în decursul exercițiului financiar 2014 a fost satisfăcătoare, |
RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de Al zecelea FED pentru exercițiul financiar 2014.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) JO L 317, 15.12.2000, p. 3.
(2) JO L 209, 11.8.2005, p. 27.
(3) JO L 247, 9.9.2006, p. 32.
(5) JO C 373, 10.11.2015, p. 289.
16.2.2016 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 39/62 |
RECOMANDAREA (UE) 2016/213 A CONSILIULUI
din 12 februarie 2016
privind descărcarea de gestiune care urmează să fie acordată Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare (Al unsprezecelea FED) pentru exercițiul financiar 2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), astfel cum a fost modificat ultima dată,
având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor din partea Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile părții a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „acordul intern”), care instituie, printre altele, cel de Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (Al unsprezecelea FED), în special articolul 11 alineatul (7),
având în vedere Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al unsprezecelea Fond european de dezvoltare (3), în special articolele 43-45,
după consultarea contului de venituri și cheltuieli și a bilanțului referitoare la operațiunile celui de Al unsprezecelea FED, astfel cum se prezintă la data de 31 decembrie 2014, precum și a Raportului anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile Comisiei conținute în raportul anual menționat (4),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 11 alineatul (7) din acordul intern, descărcarea de gestiune financiară a celui de Al unsprezecelea FED se acordă Comisiei de către Parlamentul European la recomandarea Consiliului. |
(2) |
Executarea în ansamblu de către Comisie a operațiunilor celui de Al unsprezecelea FED în decursul exercițiului financiar 2014 a fost satisfăcătoare, |
RECOMANDĂ Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune cu privire la executarea operațiunilor celui de Al unsprezecelea FED pentru exercițiul financiar 2014.
Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2016.
Pentru Consiliu
Președintele
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) JO L 317, 15.12.2000, p. 3.
(4) JO C 373, 10.11.2015, p. 289.