|
ISSN 1977-0782
|
Jurnalul Oficial
al Uniunii Europene
|
L 82
|
|
|
Ediţia în limba română
|
Legislaţie
|
Anul 58 27 martie 2015
|
|
|
|
(1) (Text cu relevanță pentru SEE)
|
|
(2) Text cu relevanță pentru SEE
|
RO
|
Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.
|
II Acte fără caracter legislativ
REGULAMENTE
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/1
|
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/513 AL CONSILIULUI
din 26 martie 2015
privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 790/2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (1), în special articolul 2 alineatul (3),
întrucât:
(1)
|
La 22 iulie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 790/2014 (2) privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001, stabilind o listă actualizată a persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 (denumită în continuare „lista”).
|
(2)
|
Consiliul a comunicat, în măsura posibilă, tuturor persoanelor, grupurilor și entităților o expunere de motive prin care se explică de ce au fost incluse pe listă.
|
(3)
|
Prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, Consiliul a informat persoanele, grupurile și entitățile incluse pe listă asupra faptului că a decis menținerea lor pe lista respectivă. De asemenea, Consiliul a informat persoanele, grupurile și entitățile în cauză cu privire la posibilitatea de a solicita o expunere a motivelor Consiliului care au determinat includerea lor pe listă, în cazul în care nu le fusese deja comunicată o astfel de expunere de motive.
|
(4)
|
Consiliul a reexaminat lista, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001. În cadrul reexaminării, Consiliul a luat în considerare observațiile pe care i le-au transmis persoanele, grupurile și entitățile în cauză.
|
(5)
|
Consiliul a verificat dacă autoritățile competente astfel cum sunt menționate la articolul 1 alineatul (4) din Poziția comună 2001/931/PESC (3) au adoptat decizii conform cu privire la toate persoanele, grupurile și entitățile de pe listă implicate în acte de terorism în sensul articolului 1 alineatele (2) și (3) din poziția comună. De asemenea, Consiliul a concluzionat că persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC ar trebui să li se aplice în continuare măsurile restrictive specifice prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2580/2001.
|
(6)
|
Consiliul a concluzionat că nu mai există motive pentru menținerea a două entități pe lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția Comună 2001/931/PESC.
|
(7)
|
Lista ar trebui să fie actualizată în consecință, iar Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 790/2014 ar trebui să fie abrogat,
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Lista menționată la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 este prevăzută în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 790/2014 se abrogă.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.
Pentru Consiliu
Președintele
E. RINKĒVIČS
(1) JO L 344, 28.12.2001, p. 70.
(2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 790/2014 al Consiliului din 22 iulie 2014 privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 125/2014 (JO L 217, 23.7.2014, p. 1).
(3) Poziția comună 2001/931/PESC a Consiliului din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (JO L 344, 28.12.2001, p. 93).
ANEXĂ
Lista persoanelor, grupurilor și entităților menționate la articolul 1
I. PERSOANE
1.
|
ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), născut la 11.8.1960 în Iran. Pașaport: D9004878.
|
2.
|
AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, născut la Al Ihsa (Arabia Saudită), cetățean saudit.
|
3.
|
AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, născut la 16.10.1966 la Tarut (Arabia Saudită), cetățean saudit.
|
4.
|
ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), născut la 6 sau 15.3.1955 în Iran. Cetățean iranian și cetățean al Statelor Unite ale Americii. Pașaport: C2002515 (iranian); Pașaport: 477845448 (american). Carte de identitate națională nr.: 07442833, data expirării 15 martie 2016 (permis de conducere SUA).
|
5.
|
BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), născut la 8.3.1978 la Amsterdam (Țările de Jos) – membru al „Hofstadgroep”.
|
6.
|
IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), născut în 1963 în Liban, cetățean libanez.
|
7.
|
MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI Salem, alias BIN KHALID Fahd Bin Adballah, alias HENIN Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD Khalid Adbul), născut la 14.4.1965 sau la 1.3.1964 în Pakistan, pașaport nr. 488555.
|
8.
|
SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), născut aproximativ în 1957 în Iran. Adrese: 1. Kermanshah, Iran; 2. Baza militară Mehran, provincia Ilam, Iran.
|
9.
|
SHAKURI Ali Gholam, născut aproximativ în 1965 la Teheran, Iran.
|
10.
|
SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), născut la 11.3.1957 în Iran. Cetățean iranian. Pașaport: 008827 (pașaport diplomatic iranian), eliberat în 1999. Titlu: General-maior.
|
II. GRUPURI ȘI ENTITĂȚI
1.
|
„Organizația Abu Nidal” – „OAN” (alias„Consiliul Revoluționar Fatah”, alias„Brigăzile Revoluționare Arabe”, alias„Septembrie Negru”, alias„Organizația Revoluționară a Musulmanilor Socialiști”).
|
2.
|
„Brigada Martirilor Al-Aqsa”.
|
5.
|
„Partidul Comunist din Filipine”, inclusiv „Noua Armată Populară” – „NAP”, Filipine.
|
6.
|
„Gama'a al-Islamiyya” (alias„Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Grupul Islamic” – „GI”).
|
7.
|
„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Marele Front de Est Islamic al Războinicilor”).
|
8.
|
„Hamas”, inclusiv „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.
|
9.
|
„Hizballah Military Wing” („aripa militară a Hezbollahului”) [alias„Hezbollah Military Wing”, alias„Hizbullah Military Wing”, alias„Hizbollah Military Wing”, alias„Hezballah Military Wing”, alias„Hisbollah Military Wing”, alias„Hizbu'llah Military Wing”, alias„Hizb Allah Military Wing”, alias„Jihad Council” („Consiliul Jihadului”) (și toate unitățile subordonate acesteia, inclusiv Organizația pentru Securitate Externă)].
|
10.
|
„Hizbul Mujahideen” – „HM”.
|
12.
|
„Federația Internațională a Tineretului Sikh” – „FITS”.
|
13.
|
„Forța Khalistan Zindabad” – „KZF”.
|
14.
|
„Partidul Muncitoresc din Kurdistan” – „PKK” (alias„KADEK”, alias„KONGRA-GEL”).
|
15.
|
„Tigrii Eliberării din Tamil Eelam” – „LTTE”.
|
16.
|
„Ejercito de Liberacion Nacional” („Armata de Eliberare Națională”).
|
17.
|
„Jihadul Islamic Palestinian” – „JIP”.
|
18.
|
„Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei” – „FPEP”.
|
19.
|
„Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei – Comandamentul General” (alias„FPEP – Comandamentul General”).
|
20.
|
„Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia” – „FARC” („Forțele Armate Revoluționare din Columbia”).
|
21.
|
„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP-C” [alias„Devrimci Sol” („Stânga Revoluționară”), alias„Dev Sol”] („Armata/Frontul/Partidul de Eliberare Revoluționară Populară”).
|
22.
|
„Sendero Luminoso” – „CL” („Calea Luminoasă”).
|
23.
|
„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (alias„Șoimii Eliberării din Kurdistan”, alias„Vulturii Eliberării din Kurdistan”).
|
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/5
|
REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/514 AL COMISIEI
din 18 decembrie 2014
privind informațiile care trebuie furnizate de către autoritățile competente Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe în temeiul articolului 67 alineatul (3) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (1), în special articolul 67 alineatul (5),
întrucât:
(1)
|
Este necesar să se precizeze conținutul informațiilor pe care autoritățile competente din statele membre au obligația de a le furniza trimestrial Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în conformitate cu articolul 67 alineatul (3) din Directiva 2011/61/UE pentru a-i permite să evalueze funcționarea pașaportului pentru administratorii din UE ai unor fonduri de investiții alternative (AFIA din UE) care administrează sau distribuie în Uniune unități sau acțiuni ale unor fonduri de investiții alternative din UE (FIA din UE), condițiile de funcționare pentru FIA și administratorii acestora, precum și impactul potențial al unei extinderi a pașaportului.
|
(2)
|
Este important să se asigure faptul că informațiile furnizate de autoritățile competente sunt pertinente și susceptibile să stea la baza unei evaluări în cunoștință de cauză. Toate autoritățile competente ar trebui, prin urmare, să ofere informații care permit o evaluare coerentă pe întreg teritoriul Uniunii, menținând, în același timp, posibilitatea de a furniza și orice informații suplimentare pe care le consideră utile pentru evaluarea funcționării generale a pașaportului UE, a normelor naționale privind plasamentele private, precum și a oricărui impact potențial al extinderii pașaportului la fondurile și administratorii de fonduri din țări terțe. Pentru a se asigura o aplicare directă a unui set uniform de cerințe de raportare în cazul tuturor autorităților competente, este necesar să se stabilească normele referitoare la informațiile care trebuie furnizate ESMA sub forma unui regulament.
|
(3)
|
Pentru a evalua gradul de utilizare a pașaportului UE, este important să se colecteze date cantitative privind AFIA și FIA care utilizează pașapoartele prevăzute la articolele 32 și 33 din Directiva 2011/61/UE, date referitoare la jurisdicțiile în care au loc activități transfrontaliere, precum și la tipurile de activități transfrontaliere.
|
(4)
|
Cooperarea efectivă dintre autoritățile competente este un aspect esențial al funcționării globale a pașaportului UE. Pentru a evalua eficacitatea, este esențial să se colecteze informații referitoare la cooperarea dintre autoritățile competente în ceea ce privește exercitarea responsabilităților care le revin în conformitate cu articolele 45 și 50 din Directiva 2011/61/UE. Aceasta implică evaluarea situațiilor în care sunt activate diferite competențe, măsurile active luate, precum și eficacitatea cooperării în ceea ce privește punctualitatea, pertinența și gradul de detaliere.
|
(5)
|
Pașaportul UE se bazează pe sistemul de notificare prevăzut la articolele 32 și 33 din Directiva 2011/61/UE. Autoritățile competente ar trebui, prin urmare, să furnizeze informații privind funcționarea unui astfel de sistem, în special din punctul de vedere al punctualității, al fluidității, al calității informațiilor notificate și al oricăror eventuale divergențe care decurg din aplicarea acestuia.
|
(6)
|
Pentru a permite o evaluare obiectivă, autoritățile competente ar trebui să aibă obligația de a furniza informații referitoare la funcționarea pașaportului și din perspectiva investitorilor, în special în ceea ce privește impactul asupra protecției investitorilor. Autoritățile competente ar trebui să furnizeze, de asemenea, informații referitoare la reclamațiile depuse de investitori cu privire la AFIA sau FIA stabilite în alte state membre decât cel în care își are domiciliul investitorul, la întrebările adresate de investitori privind repartizarea competențelor între autoritățile competente din diferite state membre și la orice probleme apărute în legătură cu mecanismele de distribuire.
|
(7)
|
Evaluarea funcționării pașaportului trebuie să țină seama în mod corespunzător de rolul pe care îl joacă ESMA în soluționarea divergențelor dintre autoritățile competente în ceea ce privește administrarea sau distribuirea la nivel transfrontalier. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să comunice punctul lor de vedere în ceea ce privește utilitatea, punctualitatea, calitatea sau orice alte aspecte legate de implicarea ESMA.
|
(8)
|
Pentru a evalua funcționarea actualelor regimuri naționale care permit AFIA din afara UE și FIA din afara UE să își desfășoare activitatea în statele membre, este necesar să se cunoască pe deplin detaliile privind cadrele juridice adoptate de fiecare stat membru în parte, particularitățile acestora și diferențele în raport cu normele aplicabile AFIA și FIA din UE. De asemenea, este important să se culeagă informații cantitative în ceea ce privește numărul de FIA din afara UE ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite în statele membre și numărul de AFIA din afara UE care administrează sau distribuie unități sau acțiuni ale unor FIA în statele membre. Aceste informații ar trebui să conțină și date privind acțiunile de asigurare a respectării normelor și de supraveghere, precum și informații suplimentare primite de la autoritățile de supraveghere din afara UE, la cerere.
|
(9)
|
Autoritățile competente ar trebui să comunice informații cu privire la orice mecanism de cooperare cu autoritățile de supraveghere din țări terțe care nu este deja cunoscut de ESMA în urma participării sale în cadrul negocierii unor memorandumuri de înțelegere multilaterale. Pentru a putea evalua funcționarea mecanismelor de cooperare, este important să se colecteze informații privind eficacitatea unor astfel de mecanisme de cooperare, precum informații cantitative și calitative privind modul de utilizare a diferitelor competențe prevăzute în aceste mecanisme. Printre acestea se numără cereri de informații, vizite la fața locului și schimburi de informații. Eficiența cooperării ar trebui evaluată din punct de vedere al relevanței, al gradului de detaliere, al punctualității și al integralității asistenței primite.
|
(10)
|
Autoritățile competente ar trebui să ofere informații privind orice caracteristici ale regimului țării terțe care, de facto sau de jure, creează restricții sau dificultăți în ceea ce privește exercitarea funcțiilor de supraveghere de către autoritatea competentă a unui stat membru sau în ceea ce privește primirea directă a informațiilor de la entități din afara UE. În plus, ar trebui culese informații referitoare la reclamațiile din partea investitorilor, precum și la măsurile luate de autoritățile competente ca răspuns la astfel de reclamații.
|
(11)
|
Evaluarea interacțiunii dintre cele două sisteme instituite pentru administrarea sau distribuirea de unități sau acțiuni ale unor FIA ar trebui să se bazeze pe dovezi care reflectă situația generală de pe piața internă, precum și pe evaluările pe termen scurt și pe termen lung referitoare la dezvoltarea pieței, inclusiv la eventualele perturbări ale pieței sau denaturări ale concurenței. Evaluările ar trebui efectuate pe baza unor dovezi care să indice dacă există condiții echitabile de concurență între statele membre și țări terțe individuale, de exemplu în ceea ce privește sarcina de reglementare, condițiile de concurență sau supravegherea. Autoritățile competente ar trebui să ofere informații concrete cu privire la probleme generale sau specifice privind anumite țări terțe și să indice sursa acestor probleme.
|
(12)
|
Atunci când transmit informații privind eventualele perturbări ale pieței și denaturări ale concurenței, autoritățile competente ar trebui să ia în considerare toate organismele de plasament colectiv și administratorii acestora. Este important să se stabilească dacă și în ce măsură atât FIA din UE și organismele de plasament colectiv în valori mobiliare instituite în temeiul Directivei 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), cât și administratorii acestora sunt eventual afectați de introducerea pașaportului „țări terțe”. Acest lucru este deosebit de important având în vedere că definiția AFIA din afara UE din Directiva 2011/61/UE se aplică tuturor organismelor de plasament colectiv stabilite în țări terțe, inclusiv celor care ar fi făcut obiectul Directivei 2009/65/CE dacă ar fi fost stabilite într-un stat membru. În plus, pentru a putea evalua impactul global pe piață, este necesar să se identifice impactul potențial asupra altor intermediari care operează în sectorul de administrare a activelor, cum ar fi depozitarii sau prestatorii de servicii,
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
În temeiul articolului 67 alineatul (3) din Directiva 2011/61/UE, autoritățile competente furnizează următoarele informații Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA):
(a)
|
informații privind funcționarea pașaportului UE pentru administratorii fondurilor de investiții alternative din UE (AFIA) care administrează și/sau distribuie unități sau acțiuni ale unor fonduri de investiții alternative din UE (FIA), astfel cum se prevede la articolele 2-7;
|
(b)
|
informații privind funcționarea distribuirii în statele membre de unități sau acțiuni ale unor FIA din afara UE de către AFIA din UE și a administrării și/sau distribuirii în statele membre de unități sau acțiuni ale unor FIA de către AFIA din afara UE, în conformitate cu regimurile naționale aplicabile, astfel cum se prevede la articolele 813;
|
(c)
|
informații privind impactul funcționării sistemelor menționate la literele (a) și (b) din prezentul alineat, astfel cum se prevede la articolul 14.
|
Articolul 2
În ceea ce privește utilizarea pașaportului, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
numărul de AFIA din UE autorizați în conformitate cu articolul 7 din Directiva 2011/61/UE;
|
(b)
|
numărul de AFIA din UE care distribuie unități sau acțiuni ale unor FIA din UE în temeiul articolului 32 din Directiva 2011/61/UE, numărul de FIA din UE și al compartimentelor FIA ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite în temeiul articolului 32 din Directiva 2011/61/UE, precum și defalcarea în funcție de statul membru de origine și statul membru gazdă;
|
(c)
|
numărul de AFIA din UE care administrează FIA din UE în temeiul articolului 33 din Directiva 2011/61/UE, numărul de FIA din UE care sunt administrate în temeiul articolului 33 din Directiva 2011/61/UE, precum și defalcarea în funcție de statul membru de origine și statul membru gazdă;
|
(d)
|
numărul de AFIA din UE care administrează FIA din UE stabilite în alte state membre în temeiul articolului 33 din Directiva 2011/61/UE prin înființarea unei sucursale și numărul de AFIA din UE care administrează direct FIA din UE stabilite în alte state membre în temeiul articolului 33 din Directiva 2011/61/UE.
|
Articolul 3
Cu privire la problemele întâmpinate în legătură cu cooperarea eficace dintre autoritățile competente, acestea furnizează următoarele informații:
(a)
|
numărul de cazuri în care o autoritate competentă a notificat autorității competente din statul membru de origine al unui AFIA o situație precum cea descrisă la articolul 45 alineatul (5) din Directiva 2011/61/UE, indicând tipul de situație;
|
(b)
|
numărul de cazuri în care o autoritate competentă, după ce a primit o notificare, astfel cum se descrie la articolul 45 alineatul (5) din Directiva 2011/61/UE, de la autoritatea competentă din statul membru gazdă, a luat măsurile prevăzute la articolul 45 alineatul (5) din directiva menționată, indicând tipul de măsuri luate în acest sens;
|
(c)
|
numărul de cazuri în care o autoritate competentă, după notificarea autorității competente din statul membru de origine al unui AFIA cu privire la o situație precum cea descrisă la articolul 45 alineatul (5) din Directiva 2011/61/UE, a luat măsurile prevăzute la articolul 45 alineatul (6) din directiva menționată, indicând tipul de măsuri luate în acest sens;
|
(d)
|
numărul de cazuri în care o autoritate competentă a notificat autorității competente din statul membru de origine al unui AFIA o situație precum cea descrisă la articolul 45 alineatul (7) din Directiva 2011/61/UE, indicând tipul de situație;
|
(e)
|
numărul de cazuri în care o autoritate competentă, după ce a primit o notificare, astfel cum se descrie la articolul 45 alineatul (7) din Directiva 2011/61/UE, de la autoritatea competentă din statul membru gazdă, a luat măsuri în conformitate cu articolul 45 alineatul (7) din directiva menționată, indicând tipul de măsuri luate în acest sens;
|
(f)
|
numărul de cazuri în care o autoritate competentă, după notificarea autorității competente din statul membru de origine al unui AFIA cu privire la o situație precum cea descrisă la articolul 45 alineatul (7) din Directiva 2011/61/UE, a luat măsurile prevăzute la articolul 45 alineatul (8) din directiva menționată, indicând tipul de măsuri luate în acest sens;
|
(g)
|
numărul de notificări trimise și de notificări primite în conformitate cu articolul 50 alineatul (5) din Directiva 2011/61/UE, indicând acțiunile întreprinse ca urmare a notificării;
|
(h)
|
în ceea ce privește cererile de asistență emise de autoritatea competentă:
—
|
numărul și tipul de cereri;
|
—
|
numărul cererilor respinse și motivele de respingere;
|
—
|
gradul de satisfacție față de asistența primită și dificultățile întâmpinate;
|
—
|
durata medie de așteptare pentru primirea unui răspuns;
|
|
(i)
|
în ceea ce privește cererile de asistență primite de autoritatea competentă de la autoritățile competente din alte state membre:
—
|
numărul și tipul de cereri;
|
—
|
numărul cererilor respinse și motivele de respingere;
|
—
|
durata medie de emitere a unui răspuns;
|
|
(j)
|
numărul de verificări la fața locului sau de investigații pe care autoritatea competentă le-a efectuat într-un alt stat membru, în conformitate cu articolul 54 alineatul (1) din Directiva 2011/61/UE și numărul de cereri de verificări la fața locului sau de investigații într-un alt stat membru care au fost respinse.
|
Articolul 4
În ceea ce privește problemele întâmpinate în legătură cu funcționarea eficientă a sistemului de notificare prevăzut la articolele 32 și 33 din Directiva 2011/61/UE, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
intervalul mediu de timp scurs între primirea dosarului complet de notificare din partea unui AFIA și momentul în care autoritatea competentă care a primit dosarul notifică autoritatea competentă din statul membru gazdă;
|
(b)
|
durata medie a acțiunii de notificare a AFIA, de către autoritatea competentă din statul său membru de origine, cu privire la faptul că acesta poate întreprinde activități transfrontaliere, calculată de la data transmiterii dosarului de notificare către autoritatea competentă din statul membru gazdă;
|
(c)
|
numărul de cereri de clarificare din partea autorității competente din țara gazdă în legătură cu notificarea;
|
(d)
|
numărul de litigii care implică autoritățile competente ale statului membru de origine și ale statului membru gazdă în legătură cu procesul de notificare.
|
Articolul 5
În ceea ce privește aspectele de protecție a investitorilor în legătură cu FIA ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite sau administrate din alt stat membru, precum și cu FIA ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite în conformitate cu articolul 43 din Directiva 2011/61/UE, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
numărul și tipul de reclamații din partea investitorilor adresate autorității competente în legătură cu FIA ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite sau administrate de un AFIA stabilit în alt stat membru, motivele invocate și modul în care au fost soluționate aceste reclamații;
|
(b)
|
dovada lipsei de claritate în rândul investitorilor în ceea ce privește distribuția sarcinilor de supraveghere între autoritățile competente din țara de origine și țara gazdă;
|
(c)
|
orice aspecte legate de funcționarea mecanismelor instituite de AFIA pentru distribuirea de unități sau acțiuni ale unor FIA și a mecanismelor instituite pentru a împiedica distribuirea de unități sau acțiuni ale FIA către investitorii de retail, în conformitate cu anexa IV litera (h) din Directiva 2011/61/UE.
|
Articolul 6
În ceea ce privește medierea asigurată de ESMA, autoritățile competente furnizează informații privind gradul de satisfacție față de medierea asigurată de ESMA în legătură cu funcționarea pașaportului pentru AFIA din UE care administrează și/sau distribuie unități sau acțiuni ale unor FIA din UE.
Articolul 7
În ceea ce privește eficacitatea colectării și a schimburilor de informații legate de monitorizarea riscurilor sistemice, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
numărul de situații în care autoritatea competentă a primit informații de la o altă autoritate competentă în legătură cu monitorizarea riscurilor sistemice, stabilind o distincție între:
—
|
informațiile recurente puse la dispoziție în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) prima teză din Directiva 2011/61/UE;
|
—
|
informațiile bilaterale privind sursele importante de risc de contraparte transmise în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) a doua teză din Directiva 2011/61/UE;
|
—
|
informațiile ad-hoc comunicate pe cale bilaterală în conformitate cu articolul 53 din Directiva 2011/61/UE;
|
|
(b)
|
numărul de situații în care autoritatea competentă a făcut schimb de informații cu o altă autoritate competentă în legătură cu monitorizarea riscurilor sistemice, stabilind o distincție între:
—
|
informațiile raportate cu regularitate în conformitate cu articolul 25 din Directiva 2011/61/UE;
|
—
|
informațiile ad-hoc comunicate pe cale bilaterală în conformitate cu articolul 53 din Directiva 2011/61/UE.
|
|
Articolul 8
În ceea ce privește distribuirea de unități sau acțiuni ale unor FIA din afara UE de către AFIA din UE în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) din Directiva 2011/61/UE, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
dispozițiile legale în temeiul cărora este autorizată această distribuire, inclusiv o descriere a condițiilor specifice aplicabile;
|
(b)
|
numărul de AFIA din UE autorizați de autoritatea competentă să distribuie unități sau acțiuni ale unor FIA din afara UE în jurisdicția sa, în conformitate cu articolul 36 din Directiva 2011/61/UE și numărul de FIA din afara UE ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite;
|
(c)
|
numărul de cereri de informații transmise de autoritatea competentă AFIA din UE în ceea ce privește distribuirea de unități sau acțiuni ale unor FIA din afara UE;
|
(d)
|
acțiunile de asigurare a respectării normelor sau de supraveghere ori sancțiunile impuse AFIA din UE în ceea ce privește distribuirea de unități sau acțiuni ale unor FIA din afara UE.
|
Articolul 9
În ceea ce privește distribuirea de unități sau acțiuni ale unor FIA de către AFIA din afara UE în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Directiva 2011/61/UE, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
dispozițiile legale în temeiul cărora este autorizată această distribuire, inclusiv o descriere a condițiilor specifice aplicabile;
|
(b)
|
numărul de AFIA din afara UE care distribuie unități sau acțiuni ale unor FIA în jurisdicția autorității competente, în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Directiva 2011/61/UE și numărul de FIA ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite;
|
(c)
|
numărul de cereri de informații transmise de autoritatea competentă AFIA din afara UE în ceea ce privește distribuirea de unități sau acțiuni ale unor FIA în temeiul articolului 42 alineatul (1) din Directiva 2011/61/UE;
|
(d)
|
acțiunile de asigurare a respectării normelor sau de supraveghere ori sancțiunile impuse AFIA din afara UE de către autoritatea competentă în ceea ce privește obligațiile prevăzute la articolele 22, 23, 24 și 26-30 din Directiva 2011/61/UE.
|
Articolul 10
În ceea ce privește administrarea unor FIA din UE de către AFIA din afara UE în conformitate cu regimurile naționale aplicabile, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
dispozițiile legale în temeiul cărora este autorizată această administrare, inclusiv o descriere a condițiilor specifice aplicabile;
|
(b)
|
numărul de AFIA din afara UE care administrează FIA din UE în jurisdicția autorității competente și numărul de FIA din UE care sunt administrate;
|
(c)
|
numărul de cereri de informații transmise de autoritatea competentă AFIA din afara UE în ceea ce privește administrarea unor FIA din UE.
|
Articolul 11
În ceea ce privește existența și eficacitatea mecanismelor de cooperare pentru supravegherea riscurilor sistemice între autoritatea competentă a unui stat membru și autoritatea de supraveghere din țara terță, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
existența unor mecanisme bilaterale de cooperare între autoritatea competentă și autoritățile de supraveghere din țări terțe, altele decât cele negociate și convenite sub auspiciile ESMA și ale țărilor terțe în cauză;
|
(b)
|
în ceea ce privește cererile de informații sau de asistență transmise de autoritatea competentă către autoritățile unei țări terțe în conformitate cu mecanismele de cooperare:
—
|
numărul și tipul de cereri;
|
—
|
numărul cererilor respinse și motivele de respingere;
|
—
|
gradul de satisfacție față de asistența primită, inclusiv dificultățile întâmpinate;
|
—
|
durata medie de așteptare pentru primirea unui răspuns;
|
|
(c)
|
numărul vizitelor la fața locului pe care autoritatea competentă a solicitat să fie efectuate, în numele său, de către autoritatea de supraveghere dintr-o țară terță, în conformitate cu mecanismele de cooperare, precum și numărul de cereri pentru efectuarea de vizite la fața locului care au fost refuzate;
|
(d)
|
numărul de situații în care, în conformitate cu mecanismele de cooperare, s-au primit informații nesolicitate de la autoritatea de supraveghere dintr-o țară terță cu privire la:
—
|
orice eveniment semnificativ cunoscut care ar putea avea un impact negativ asupra unei entități supravegheate;
|
—
|
acțiunile de asigurare a respectării normelor sau de supraveghere ori sancțiunile, inclusiv revocarea, suspendarea sau modificarea autorizațiilor relevante ori a înregistrării, care vizează sau se referă la AFIA din afara UE care distribuie sau administrează FIA în jurisdicția autorității competente;
|
|
(e)
|
numărul de situații în care autoritatea competentă a făcut schimb cu alte autorități competente de informații primite de la autoritățile de supraveghere din țări terțe în scopul de a monitoriza riscurile sistemice, în conformitate cu mecanismele de cooperare.
|
Articolul 12
În ceea ce privește aspectele de protecție a investitorilor în materie de distribuire și administrare, în conformitate cu regimurile naționale aplicabile, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
numărul și tipul de reclamații adresate autorității competente de investitori în legătură cu FIA ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite în jurisdicția respectivă în conformitate cu regimul național aplicabil;
|
(b)
|
acțiunile de asigurare a respectării normelor sau de supraveghere ori sancțiunile impuse de autoritatea competentă, inclusiv revocarea, suspendarea sau modificarea autorizațiilor relevante ori a înregistrării, care vizează sau se referă la AFIA din afara UE care distribuie ori administrează FIA în jurisdicția respectivă sau la FIA din afara UE ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite în jurisdicția respectivă de către AFIA din UE.
|
Articolul 13
În ceea ce privește caracteristicile cadrului de reglementare și de supraveghere dintr-o țară terță, care ar putea împiedica exercitarea efectivă de către autoritatea competentă a funcțiilor sale de supraveghere, autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
problemele sau obstacolele referitoare la aplicarea cadrului de reglementare și de supraveghere pe care autoritatea competentă le-a întâmpinat în exercitarea funcțiilor de supraveghere asupra AFIA din afara UE sau FIA din afara UE;
|
(b)
|
dificultățile întâmpinate în ceea ce privește obținerea de informații direct de la AFIA din afara UE.
|
Articolul 14
În ceea ce privește impactul funcționării sistemelor prevăzute la articolul 1 literele (a) și (b), autoritățile competente furnizează următoarele informații:
(a)
|
dovezi care să ateste că AFIA care au fost stabilite în jurisdicția lor s-au mutat în țări terțe, precizând cifrele agregate pentru numărul de FIA și activele aflate în administrare pentru fiecare țară terță, precum și motivele acestei mutări;
|
(b)
|
informații detaliate privind orice perturbare a pieței sau denaturare a concurenței, care a fost identificată sau preconizată, între organismele de plasament colectiv din UE și din afara UE, precum și între administratorii din UE și din afara UE ai organismelor de plasament colectiv;
|
(c)
|
dovezi care să arate că administratorii din UE ai organismelor de plasament colectiv autorizate în jurisdicția lor au întâmpinat dificultăți sau limitări în a se stabili sau a distribui într-o țară terță unități sau acțiuni ale organismelor de plasament colectiv pe care le administrează, precizând țara terță respectivă;
|
(d)
|
dovezi care să demonstreze dificultățile sau limitările existente în țările terțe, care au ca efect să îi descurajeze pe administratorii din UE ai organismelor de plasament colectiv autorizate în jurisdicția lor să decidă să se stabilească sau să distribuie într-o țară terță unități sau acțiuni ale organismelor de plasament colectiv pe care le administrează, precizând țara terță respectivă;
|
(e)
|
informații care să indice orice alte dificultăți generale sau specifice cu care se confruntă administratorii din UE ai organismelor de plasament colectiv în ceea ce privește stabilirea sau distribuirea în țări terțe de unități sau acțiuni ale organismelor de plasament colectiv pe care le administrează, precizând țara terță respectivă.
|
Articolul 15
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 18 decembrie 2014.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(1) JO L 174, 1.7.2011, p. 1.
(2) Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/12
|
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/515 AL COMISIEI
din 25 martie 2015
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor, precum și pentru ovalbumină
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 183 litera (b),
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului (2), în special articolul 5 alineatul (6) litera (a),
întrucât:
(1)
|
Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe de import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru ovalbumină.
|
(2)
|
Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se determină prețurile reprezentative pentru produsele din sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru ovalbumină rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând seama de variațiile prețurilor în funcție de origine.
|
(3)
|
Este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1484/95 să fie modificat în consecință.
|
(4)
|
Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, ar trebui ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării sale,
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 25 martie 2015.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Jerzy PLEWA
Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
(2) JO L 150, 20.5.2014, p. 1.
(3) Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei din 28 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului de drepturi de import suplimentare și de fixare a prețurilor reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru albumina din ouă, și de abrogare a Regulamentului nr. 163/67/CEE (JO L 145, 29.6.1995, p. 47).
ANEXĂ
„ANEXA I
Cod NC
|
Descrierea mărfurilor
|
Preț reprezentativ
(în EUR/100 kg)
|
Garanția menționată la articolul 3
(în EUR/100 kg)
|
Origine (1)
|
0207 12 10
|
Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %»
|
129,2
|
0
|
AR
|
0207 12 90
|
Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %»
|
150,9
|
0
|
AR
|
172,0
|
0
|
BR
|
0207 14 10
|
Bucăți dezosate, congelate, de cocoși și de găini
|
322,8
|
0
|
AR
|
233,7
|
20
|
BR
|
352,4
|
0
|
CL
|
309,2
|
0
|
TH
|
0207 14 50
|
Piepturi de pui congelate
|
218,8
|
0
|
BR
|
0207 14 60
|
Pulpe de pui congelate
|
134,7
|
3
|
BR
|
0207 27 10
|
Bucăți dezosate, congelate, de curcani și de curci
|
370,9
|
0
|
BR
|
352,3
|
0
|
CL
|
1602 32 11
|
Preparate nefierte din cocoși sau din găini
|
266,7
|
6
|
BR
|
(1) Nomenclatorul țărilor stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul «ZZ» reprezintă «alte origini».”
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/14
|
REGULAMENTUL (UE) 2015/516 AL COMISIEI
din 26 martie 2015
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 874/2004 de stabilire a normelor de politică publică privind punerea în aplicare și funcțiile domeniului de nivel superior „.eu” și a principiilor de înregistrare
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 733/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 aprilie 2002 privind punerea în aplicare a domeniului de nivel 1 „.eu” (1), în special articolul 5 alineatul (1),
după consultarea registrului în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 733/2002,
întrucât:
(1)
|
Introducerea numelor de domeniu internaționalizate (IDN) a generat riscuri de confundare a numelor de domenii care au fost înregistrate în sisteme de scriere diferite, dar care pot crea confuzie vizuală. Acest lucru s-ar putea datora în special asemănării vizuale dintre caracterele lor constitutive (de exemplu, dintre litera scrisă cu caractere chirilice și cu minusculă „п” și litera scrisă cu caractere latine și cu minusculă „n”). Pentru a reduce la minimum aceste riscuri, registrul ar trebui să efectueze controale tehnice, care ar putea duce la declararea unor astfel de IDN-uri ca fiind neeligibile pentru înregistrare. Astfel de controale tehnice ar trebui să respecte standardele internaționale și ar putea fi actualizate din când în când.
|
(2)
|
Pentru a extinde controalele de securitate și de identificare a abuzurilor referitoare la numele de domeniu „.eu”, este necesar să se asigure faptul că verificarea de către registru a valabilității cererilor de înregistrare are loc și înainte, nu numai după înregistrare. Verificarea ar trebui efectuată la inițiativa registrului sau ca urmare a unui litigiu privind înregistrarea unui anumit nume de domeniu.
|
(3)
|
Operatorul actual al registrului pentru domeniul de nivel superior (TLD) „.eu” a comunicat Comisiei faptul că numele de domeniu „eurethix.eu”, „eurethics.eu” și „euthics.eu”, rezervate anterior de către registru în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei (2), nu vor fi utilizate niciodată și, prin urmare, acestea ar trebui eliminate de la articolul menționat anterior și ar trebui să se acorde posibilitatea utilizării lor de îndată ce regulamentul modificat va fi publicat.
|
(4)
|
Când au fost lansate numele de domeniu internaționalizate sub domeniul „.eu”, nu a fost oferită posibilitatea utilizării caracterelor speciale, inclusiv a caracterelor β (caracterul german „s dur”) și ς (litera finală grecească sigma). Întrucât Protocolul IDNA2008 a permis gestionarea lor, se consideră oportună acordarea posibilității utilizării lor, pentru a sprijini limbile oficiale ale Uniunii. Anexa a fost actualizată în urma consultărilor cu statele membre ale UE, cu țările candidate și cu statele membre ale SEE, în vederea încorporării numelor de domeniu care conțin aceste noi caractere.
|
(5)
|
La 1 iulie 2013, Croația a aderat la Uniunea Europeană. Prin urmare, Croația ar trebui să aibă posibilitatea de a înregistra numele de domeniu care au fost rezervate pentru Croația în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 874/2004 și cu modificările ulterioare ale acestuia.
|
(6)
|
Introducerea regulamentelor privind domeniul „.eu” în Acordul privind Spațiul Economic European permite întreprinderilor care au sediul social, administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activității în Islanda, Norvegia și Liechtenstein, organismelor stabilite în Islanda, Norvegia și Liechtenstein, precum și rezidenților din Islanda, Norvegia și Liechtenstein să înregistreze nume sub domeniul de nivel superior „.eu”.
|
(7)
|
Lista numelor care pot fi rezervate de Islanda, Liechtenstein și, respectiv, Norvegia, prevăzută până acum la punctul 2 din anexă, ar trebui transferată la punctul 1 din anexă.
|
(8)
|
Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia, în calitate de țări candidate, trebuie să rezerve nume recunoscute pe scară largă referitoare la concepte geografice și/sau geopolitice care le afectează organizarea politică sau teritorială, astfel încât acestea să poată fi înregistrate la o dată ulterioară.
|
(9)
|
În consecință și pentru a asigura claritatea juridică a drepturilor statelor membre și ale viitoarelor state membre, este necesară actualizarea listelor din anexa la Regulamentul (CE) nr. 874/2004 (astfel cum a fost modificat), luând în considerare în mod adecvat numele care conțin caractere ce nu erau disponibile anterior, numele care pot fi rezervate, precum și numele care pot fi înregistrate.
|
(10)
|
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 874/2004 ar trebui modificat în consecință.
|
(11)
|
EURid, operatorul registrului pentru domeniul „.eu”, a fost consultat cu privire la măsurile prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 733/2002.
|
(12)
|
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru comunicații (3),
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 874/2004 se modifică după cum urmează:
1.
|
La articolul 3, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
„Orice verificare de către registru a valabilității cererilor de înregistrare are loc înainte de înregistrare, la inițiativa registrului, sau după înregistrare, la inițiativa registrului sau ca urmare a unui litigiu privind înregistrarea unui anumit nume de domeniu.”
|
2.
|
Se introduce următorul articol 6a:
„Articolul 6a
Verificări suplimentare la nivel de caractere
(1) Registrul pune în aplicare măsuri tehnice de reducere la minimum a confuziei vizuale care poate rezulta din utilizarea caracterelor în toate limbile oficiale menționate la articolul 6 alineatul (4). Măsurile tehnice respective fac parte din verificarea valabilității cererilor de înregistrare și pot duce la declararea numelor de domenii respective ca fiind neeligibile pentru înregistrare.
(2) Măsurile tehnice menționate la alineatul (1) se stabilesc de registru și sunt rezonabile, transparente și nediscriminatorii.
(3) Măsurile tehnice menționate la alineatul (1) (inclusiv orice modificări efectuate ocazional) sunt făcute publice de către registru într-o formă care să permită accesarea lor imediată și devin aplicabile de la publicarea lor.
(4) Înainte de punerea în aplicare a măsurilor tehnice menționate la alineatul (1) sau înainte de modificarea lor ocazională, registrul ține seama de cele mai bune practici internaționale, se consultă cu sectorul de resort și obține aprobarea Comisiei.”
|
3.
|
La articolul 17, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
„eurid.eu, registry.eu, nic.eu, dns.eu, internic.eu, whois.eu, das.eu, coc.eu” . |
4.
|
Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.
|
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(1) JO L 113, 30.4.2002, p. 1.
(2) Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei din 28 aprilie 2004 de stabilire a normelor de politică publică privind punerea în aplicare și funcțiile domeniului de nivel superior „.eu” și a principiilor de înregistrare (JO L 162, 30.4.2004, p. 40).
(3) JO L 108, 24.4.2002, p. 33.
ANEXĂ
„ANEXĂ
1.
|
Lista numelor pentru fiecare țară și țările care le pot înregistra:
AUSTRIA
62.
|
δημοκρατία-της-αυστρίας
|
63.
|
δημοκρατίατηςαυστρίας
|
BELGIA
17.
|
duitstalige-gemeenschap
|
20.
|
brussels-hoofdstedelijk-gewest
|
27.
|
communaute-germanophone
|
28.
|
communauté-germanophone
|
33.
|
région-de-bruxelles-capitale
|
34.
|
region-de-bruxelles-capitale
|
39.
|
flaemische-gemeinschaft
|
40.
|
flämische-gemeinschaft
|
41.
|
franzoesische-gemeinschaft
|
42.
|
französische-gemeinschaft
|
43.
|
deutschsprachige-gemeinschaft
|
47.
|
region-bruessel-hauptstadt
|
48.
|
region-brüssel-hauptstadt
|
54.
|
german-speaking-community
|
57.
|
brussels-capital-region
|
63.
|
comunidad-germanófona
|
64.
|
comunidad-germanofona
|
69.
|
region-de-bruselas-capital
|
70.
|
región-de-bruselas-capital
|
77.
|
communita-di-lingua-tedesca
|
78.
|
communità-di-lingua-tedesca
|
81.
|
regione-di-bruxelles-capitale
|
85.
|
comunidade-francofona
|
86.
|
comunidade-germanofona
|
91.
|
regiao-de-bruxelas-capital
|
92.
|
região-de-bruxelas-capital
|
95.
|
flamlaendskt-spraakomraade
|
96.
|
fransktalande-spraakomraade
|
97.
|
tysktalande-spraakomraade
|
98.
|
flamlaendska-regionen
|
101.
|
det-flamske-sprogsamfund
|
102.
|
det-franske-sprogsamfund
|
103.
|
det-tysktalende-sprogsamfund
|
105.
|
den-vallonske-region
|
106.
|
regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet
|
108.
|
flaaminkielinen-yhteiso
|
109.
|
ranskankielinen-yhteiso
|
110.
|
saksankielinen-yhteiso
|
117.
|
vlamske-spolecenstvi
|
118.
|
francouzske-spolecenstvi
|
119.
|
germanofonni-spolecenstvi
|
127.
|
frankofonska-skupnost
|
128.
|
germanofonska-skupnost
|
BULGARIA
12.
|
the-republic-of-bulgaria
|
13.
|
the_republic_of_bulgaria
|
20.
|
repubblica-di-bulgaria
|
21.
|
repubblica_di_bulgaria
|
31.
|
δημοκρατιατησβουλγαριας
|
32.
|
δημοκρατια-της-βουλγαριας
|
33.
|
δημοκρατια_της_βουλγαριας
|
CIPRU
51.
|
ayinikola-lefkoșa-solya
|
59.
|
ayyanni-lefkoșa-malunda
|
60.
|
ayyorgi-lefkoșa-solya
|
61.
|
ayyorgi-mağusa-spathariko
|
76.
|
kalohoryo-lefkoșa-solya
|
115.
|
șehirselağaçlandırma
|
136.
|
αγία-βαρβάρα-λευκωσίας
|
138.
|
αγία-ειρήνη-κερύνειας
|
139.
|
αγία-ειρήνη-λευκωσίας
|
140.
|
αγία-μαρίνα-κελοκεδάρων
|
141.
|
αγία-μαρίνα-ξυλιάτου
|
142.
|
αγία-μαρίνα-σκυλλούρας
|
143.
|
αγία-μαρίνα-χρυσοχούς
|
153.
|
άγιος-αμβρόσιος-κερύνειας
|
154.
|
άγιος-αμβρόσιος-λεμεσού
|
155.
|
άγιος-ανδρόνικος-καρπασίας
|
156.
|
άγιος-ανδρόνικος-τρικώμου
|
158.
|
άγιος-γεώργιος-αμμοχώστου
|
159.
|
άγιος-γεώργιος-καυκάλλου
|
160.
|
άγιος-γεώργιος-κερύνειας
|
161.
|
άγιος-γεώργιος-λεμεσού
|
162.
|
άγιος-γεώργιοςλευκωσίας-σολέας
|
163.
|
άγιος-γεώργιος-πάφου
|
168.
|
άγιος-επιφάνιος-ορεινής
|
169.
|
άγιος-επιφάνιος-σολέας
|
173.
|
άγιος-θεόδωρος-αμμοχώστου
|
174.
|
άγιος-θεόδωρος-λάρνακας
|
175.
|
άγιος-θεόδωρος-λεμεσού
|
176.
|
άγιος-θεόδωρος-σολέας
|
177.
|
άγιος-θεόδωρος-τιλλιρίας
|
182.
|
άγιος-ιωάννης-λεμεσού
|
183.
|
άγιος-ιωάννης-μαλούντας-λευκωσίας
|
185.
|
άγιος-ιωάννης-σελέμανη
|
189.
|
άγιος-νικόλαος-αμμοχώστου
|
190.
|
άγιος-νικόλαος-λευκωσίας-σολέας
|
191.
|
άγιος-νικόλαος-πάφου
|
294.
|
βουνιπαναγιας-αμπελιτης
|
295.
|
βουνιπαναγιάς-αμπελίτης
|
329.
|
δημοκρατία-της-κύπρου
|
346.
|
ενωμένηκυπριακήδημοκρατία
|
347.
|
ενωμένη-κυπριακή-δημοκρατία
|
384.
|
καλό-χωριό-λευκωσίας-σολέας
|
479.
|
κυβέρνηση-της-κύπρου
|
620.
|
ομόσπονδηκυπριακήδημοκρατία
|
621.
|
ομόσπονδη-κυπριακή-δημοκρατία
|
670.
|
περιστερώνα-αμμοχώστου
|
671.
|
περιστερώνα-λευκωσίας
|
700.
|
πραστιό-λεμεσού-αυδήμου
|
701.
|
πραστιό-λεμεσού-κελλακίου
|
705.
|
πρόεδροςτηςδημοκρατίας
|
706.
|
πρόεδρος-της-δημοκρατίας
|
707.
|
πρόεδροςτηςκυπριακήςδημοκρατίας
|
708.
|
πρόεδρος-της-κυπριακής-δημοκρατίας
|
759.
|
τουρκικήδημοκρατίαβόρειαςκύπρου
|
760.
|
τουρκική-δημοκρατία-βόρειας-κύπρου
|
761.
|
τουρκοκυπριακό-ομόσπονδο-κράτος
|
REPUBLICA CEHĂ
2.
|
den-tjekkiske-republik
|
14.
|
tsjechische-republiek
|
CROAȚIA
DANEMARCA
ESTONIA
FINLANDA
FRANȚA
26.
|
französische-republik
|
27.
|
französische_republik
|
29.
|
franzosische-republik
|
30.
|
franzosische_republik
|
31.
|
franzoesischerepublik
|
32.
|
franzoesische-republik
|
33.
|
franzoesische_republik
|
85.
|
provence-alpes-cote-d-azur
|
86.
|
provence-alpes-côte-d-azur
|
87.
|
provencealpescotedazur
|
88.
|
provencealpescôtedazur
|
99.
|
saint-pierre-et-miquelon
|
100.
|
saintpierreetmiquelon
|
115.
|
terres-australes-et-antarctiques-françaises
|
116.
|
terres-australes-et-antarctiques-françaises
|
117.
|
terresaustralesetantarctiquesfrançaises
|
118.
|
terresaustralesetantarctique-françaises
|
GERMANIA
2.
|
federalrepublicofgermany
|
3.
|
bundesrepublik-deutschland
|
4.
|
bundesrepublikdeutschland
|
6.
|
republiquefederaled'allemagne
|
8.
|
repúblicafederaldealemania
|
10.
|
repubblicafederaledigermania
|
12.
|
federalrepublicofgermany
|
14.
|
forbundsrepublikkentyskland
|
16.
|
bondsrepubliekduitsland
|
18.
|
spolkovárepublikanemecko
|
20.
|
republicafederaldaalemanha
|
22.
|
republikafederalnaniemiec
|
24.
|
németországiszövetségiköztársaság
|
26.
|
vokietijosfederacinerespublika
|
28.
|
vacijasfederativarepublika
|
30.
|
bundesrepublikdäitschland
|
32.
|
repubblikafederalitagermanja
|
34.
|
poblachtchnaidhmenagearmaine
|
38.
|
zweznarepublikanemcija
|
41.
|
saksanliittotasavalta
|
51.
|
Mecklenburg-Western-Pomerania
|
52.
|
Mecklenburg-Vorpommern
|
55.
|
northrhine-Westphalia
|
79.
|
Free-State-of-Bavaria
|
80.
|
Stato-Libero-di-Baviera
|
85.
|
freieundhansestadthamburg
|
86.
|
freie-und-hansestadt-hamburg
|
87.
|
freiehansestadthamburg
|
88.
|
freie-hansestadt-hamburg
|
110.
|
northrhinewestphalia
|
111.
|
northrhine-westfalia
|
113.
|
rhenanie-du-nord-westphalie
|
114.
|
rhenaniedunordwestphalie
|
GRECIA
UNGARIA
ISLANDA
24.
|
larepubblicadiislanda
|
25.
|
larepúblicadeislandia
|
42.
|
ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας
|
58.
|
bolungarvíkurkaupstaâur
|
91.
|
grímsnes-oggrafningshreppur
|
95.
|
hafnarfjarâarkaupstaâur
|
146.
|
seltjamarneskaupstaâur
|
147.
|
seyâisfjarâarkaupstaâur
|
153.
|
skeiâa-oggnúpverjahreppur
|
168.
|
svalbarâsstrandarhreppur
|
169.
|
sveitarfélagiâálftanes
|
170.
|
sveitarfélagiâárborg
|
171.
|
sveitarfélagiâgarâur
|
172.
|
sveitarfélagiâhornafjörâur
|
173.
|
sveitarfélagiâskagafjörâur
|
174.
|
sveitarfélagiâskagaströnd
|
177.
|
tálknafjarâarhreppur
|
IRLANDA
ITALIA
LETONIA
19.
|
Latvijskajarespublika
|
34.
|
δημοκρατίατησλετονιας
|
35.
|
δημοκρατίατησλετονίας
|
LIECHTENSTEIN
1.
|
fyrstendømmetliechtenstein
|
2.
|
fürstentumliechtenstein
|
3.
|
principalityofliechtenstein
|
4.
|
liechtensteinivürstiriiki
|
5.
|
liechtensteininruhtinaskunta
|
6.
|
principautédeliechtenstein
|
7.
|
πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν
|
8.
|
furstadæmisinsliechtensteins
|
9.
|
principatodelliechtenstein
|
10.
|
lichtenšteinokunigaikštystė
|
11.
|
lihtenšteinasfirstiste
|
12.
|
prinċipalitàtal-liechtenstein
|
13.
|
vorstendomliechtenstein
|
14.
|
fyrstedømmetliechtenstein
|
15.
|
księstwoliechtenstein
|
16.
|
principadodoliechtenstein
|
17.
|
furstendömetliechtenstein
|
18.
|
lichtenštajnskékniežatstvo
|
20.
|
principadodeliechtenstein
|
21.
|
lichtenštejnskéknížectví
|
22.
|
lichtensteinihercegség
|
LITUANIA
29.
|
republic-of-lithuania
|
30.
|
republic_of_lithuania
|
33.
|
republique-de-lituanie
|
34.
|
republique_de_lituanie
|
37.
|
republica-de-lituania
|
38.
|
republica_de_lituania
|
42.
|
litovskaja-respublika
|
43.
|
litovskaja_respublika
|
50.
|
δημοκρατιατησλιθουανιας
|
51.
|
δημοκρατια-της-λιθουανιας
|
52.
|
δημοκρατια_της_λιθουανιας
|
53.
|
δημοκρατίατηςΛιθουανίας
|
54.
|
δημοκρατία-της-Λιθουανίας
|
55.
|
δημοκρατία_της_Λιθουανίας
|
57.
|
repubblica-di-lituania
|
58.
|
repubblica_di_lituania
|
63.
|
republica-da-lituania
|
64.
|
republica_da_lituania
|
83.
|
repubblikatallitwanja
|
84.
|
repubblika-tal-litwanja
|
85.
|
repubblika_tal_litwanja
|
101.
|
литовская-республика
|
LUXEMBURG
4.
|
großherzogtum-luxemburg
|
5.
|
großherzogtumluxemburg
|
7.
|
groußherzogtum-lëtzebuerg
|
8.
|
groußherzogtum-letzebuerg
|
MALTA
ȚĂRILE DE JOS
NORVEGIA
POLONIA
PORTUGALIA
48.
|
tras-os-montes-e-alto-douro
|
ROMÂNIA
SLOVACIA
14.
|
slovakijos-respublika
|
21.
|
slovakiska-republiken
|
63.
|
slovākijos-respublika
|
SLOVENIA
16.
|
repubblica-di-slovenia
|
SPANIA
56.
|
generalitatdecatalunya
|
57.
|
generalitatdecataluña
|
71.
|
comunidadautonomadeextremadura
|
72.
|
comunidadautónomadeextremadura
|
74.
|
comunidadautonomadegalicia
|
75.
|
comunidaautónomadegalicia
|
76.
|
comunidadeautonomadegalicia
|
77.
|
comunidadeautónomadegalicia
|
97.
|
navarracomunidadforal
|
98.
|
nafarroaforukomunitatea
|
99.
|
nafarroaforuerkidegoa
|
100.
|
communauteforaledenavarre
|
101.
|
communautéforaledenavarre
|
102.
|
foralcommunityofnavarra
|
123.
|
comunidad-valenciana
|
125.
|
comunitat-valenciana
|
SUEDIA
REGATUL UNIT
|
2.
|
Lista numelor pentru fiecare țară și țările care le pot rezerva:
FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI
127.
|
cheshinovo-obleshevo
|
244.
|
североисточен-регион
|
MUNTENEGRU
16.
|
presidentofmontenegro
|
17.
|
president-of-montenegro
|
20.
|
predsjednik-crne-gore
|
24.
|
governmentofmontenegro
|
28.
|
government-of-montenegro
|
29.
|
montenegro-government
|
32.
|
parliamentofmontenegro
|
33.
|
parliament-of-montenegro
|
34.
|
montenegro-parliament
|
SERBIA
10.
|
the-republic-of-serbia
|
TURCIA
18.
|
la-république-de-turquie
|
19.
|
larépubliquedeturquie
|
20.
|
république-de-turquie
|
29.
|
la-república-de-turquía
|
|
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/73
|
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/517 AL COMISIEI
din 26 martie 2015
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 595/2004 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului de stabilire a unei prelevări în sectorul laptelui și al produselor lactate
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 81 alineatul (1) și articolul 83 alineatul (4), coroborate cu articolul 4,
întrucât:
(1)
|
Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 începând cu 1 ianuarie 2014. Totuși, articolul 230 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede că, în ceea ce privește sistemul de limitare a producției de lapte, partea II titlul I capitolul III secțiunea III din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, precum și articolul 55 și articolul 85 din acest regulament și anexele IX și X la acesta continuă să se aplice până la 31 martie 2015.
|
(2)
|
Ținând cont de prețurile scăzute la lapte și de dificultățile financiare din sectorul laptelui, este oportun să se reducă sarcina financiară a producătorilor care trebuie să plătească o prelevare pe excedent aferentă cotei de lapte pentru anul 2014/2015, astfel cum se menționează la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 al Comisiei (3). Prin urmare, este oportun să se permită statelor membre să decidă, ținând seama de diferitele circumstanțe naționale, să colecteze suma datorată în conformitate cu un sistem de plăți eșalonate. Cu toate acestea, sistemele de plăți eșalonate aplicate fără dobândă ar putea să reprezinte un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, cu excepția cazului în care tranșele amânate respectă condițiile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1408/2013 al Comisiei (4).
|
(3)
|
Atunci când se aplică sisteme de plăți eșalonate, termenele limită pentru controale și notificări ar trebui adaptate în consecință, în scopul de a garanta că notificările și controalele finale acoperă plățile amânate. Ar trebui să se solicite statelor membre să prezinte informații referitoare la numărul de beneficiari ai sistemului de plăți eșalonate și la suma nerecuperată de la aceștia în fiecare an de aplicare a sistemului de plăți eșalonate. Până la 30 noiembrie 2015, aceste informații ar trebui să fie disponibile în coloana (d) din tabelul care figurează în partea 2 a raportului instituit în anexa IIa la Regulamentul (CE) nr. 595/2004. Până la 30 noiembrie 2016 și 30 noiembrie 2017, aceste informații ar trebui să fie introduse în coloana (i) a tabelului respectiv, cu mențiunea „sistem de plăți eșalonate”.
|
(4)
|
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 595/2004 ar trebui modificat în consecință.
|
(5)
|
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 595/2004 se modifică după cum urmează:
1.
|
La articolul 15, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1) În fiecare an, înainte de 1 octombrie, cumpărătorii și, în cazul vânzărilor directe, producătorii care trebuie să achite prelevarea plătesc autorității competente suma datorată în conformitate cu normele stabilite de statul membru, cumpărătorii fiind responsabili cu colectarea prelevării pe excedent aplicate livrărilor, datorată de producători în temeiul articolului 79 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în conformitate cu articolul 81 alineatul (1) din respectivul regulament.
Fără a aduce atingere aplicării articolelor 107-109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre pot decide ca plata sumei datorate pentru perioada de 12 luni care începe la 1 aprilie 2014 să aibă loc în trei tranșe anuale, fără dobândă.
Prima plată anuală, reprezentând cel puțin 1/3 din suma totală datorată, se realizează până la 30 septembrie 2015. Până la 30 septembrie 2016, trebuie să se plătească cel puțin 2/3 din suma totală datorată. Suma totală se achită până la 30 septembrie 2017.
Statele membre se asigură că producătorii sunt beneficiarii unui astfel de sistem de plăți eșalonate.”
|
2.
|
La articolul 19 alineatul (3), după al doilea paragraf se introduce următorul paragraf:
„Prin derogare de la al doilea paragraf, statele membre care aplică sistemul de plăți eșalonate prevăzut la articolul 15 alineatul (1) trebuie să completeze raportul de control cel târziu în termen de 42 de luni de la expirarea perioadei de 12 luni în cauză.”
|
3.
|
La articolul 27 se adaugă următorul alineat (7):
„(7) Statele membre care aplică sistemul de plăți eșalonate prevăzut la articolul 15 alineatul (1) notifică Comisiei, până la 30 noiembrie 2016 și 30 noiembrie 2017, numărul de beneficiari ai sistemului și suma care nu a fost încă recuperată de la aceștia în legătură cu fiecare plată anuală, prin menționarea acestora în coloana (i) din tabelul care figurează în partea 2 a raportului instituit în anexa IIa, utilizând mențiunea «sistem de plăți eșalonate».”
|
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
(2) Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).
(3) Regulamentul (CE) nr. 595/2004 al Comisiei din 30 martie 2004 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului de stabilire a unei prelevări în sectorul laptelui și al produselor lactate (JO L 94, 31.3.2004, p. 22).
(4) Regulamentul (UE) nr. 1408/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis în sectorul agricol (JO L 352, 24.12.2013, p. 9).
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/75
|
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/518 AL COMISIEI
din 26 martie 2015
privind autorizarea unui preparat de Enterococcus faecium NCIMB 10415 ca aditiv în hrana puicuțelor pentru ouat, a speciilor minore de păsări de curte pentru îngrășare și a speciilor minore de păsări de curte pentru ouat și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 361/2011 în ceea ce privește compatibilitatea cu coccidiostaticele (titular al autorizației DSM Nutritional Products Ltd reprezentat de DSM Nutritional products Sp. Z o.o)
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
întrucât:
(1)
|
Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.
|
(2)
|
În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere pentru o nouă utilizare a unui preparat de Enterococcus faecium NCIMB 10415 și pentru o modificare a termenilor autorizației actuale în cazul puilor pentru îngrășare acordate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 361/2011 (2) al Comisiei. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în sensul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, precum și de datele relevante în sprijinul cererii de modificare în cauză.
|
(3)
|
Cererea se referă la autorizarea unei noi utilizări a preparatului de Enterococcus faecium NCIMB 10415 ca aditiv în hrana puicuțelor pentru ouat, a speciilor minore de păsări de curte pentru îngrășat și a speciilor minore de păsări de curte pentru ouat, urmând a fi clasificat în categoria „aditivi zootehnici” și la modificarea termenilor autorizației actuale în cazul puilor pentru îngrășare pentru a permite utilizarea simultană cu coccidiostaticele suplimentare lasalocid A sodic, maduramicin amoniu, narasin, narasin/nicarbazin și salinomicin sodiu.
|
(4)
|
Utilizarea preparatului respectiv a fost autorizată pentru zece ani pentru puii pentru îngrășare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 361/2011 și pentru viței, iezi, pisici și câini prin Regulamentul (CE) nr. 1061/2013 (3) al Comisiei.
|
(5)
|
Preparatul a fost autorizat, de asemenea, fără limită de timp, în conformitate cu Directiva 70/524/CEE a Consiliului (4), pentru hrana scroafelor prin Regulamentul (CE) nr. 1200/2005 al Comisiei (5), pentru hrana purceilor prin Regulamentul (CE) nr. 252/2006 al Comisiei (6), pentru hrana porcilor pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 943/2005 al Comisiei (7).
|
(6)
|
Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”), a concluzionat, în avizul ei din 30 octombrie 2014 (8), că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de Enterococcus faecium NCIMB 10415 nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, a sănătății umane sau a mediului. Întrucât potențialul de eficacitate al aditivului a fost demonstrat în cazul puilor pentru îngrășare, această concluzie este extinsă la puicuțele pentru ouat. Această concluzie poate fi extrapolată la speciile minore de păsări de curte pentru îngrășare și pentru ouat. De asemenea, autoritatea a concluzionat că aditivul este compatibil cu lasalocid A sodic, maduramicin amoniu, narasin, narasin/nicarbazin și salinomicin sodiu. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice pentru monitorizarea ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul privind metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.
|
(7)
|
Evaluarea preparatului de Enterococcus faecium NCIMB 10415 indică faptul că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament.
|
(8)
|
Pentru a permite utilizarea coccidiostaticelor compatibile cu preparatul de Enterococcus faecium NCIMB 10415 și în cazul puilor pentru îngrășare, este necesar să se modifice Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 361/2011.
|
(9)
|
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Preparatul specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „stabilizatori ai florei intestinale”, este autorizat ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile menționate în anexă.
Articolul 2
În coloana a noua intitulată „Alte dispoziții” din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 361/2011, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
„2.
|
Este permisă utilizarea în furaje care conțin coccidiostaticele autorizate: decochinat, monensin sodiu, clorhidrat de robenidină, diclazuril, semduramicin, lasalocid A sodic, maduramicin amoniu, narasin, narasin/nicarbazin sau salinomicin sodiu.”
|
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(1) JO L 268, 18.10.2003, p. 29.
(2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 361/2011 al Comisiei din 13 aprilie 2011 privind autorizarea Enterococcus faecium NCIMB 10415 ca aditiv furajer destinat puilor pentru îngrășare (titularul autorizației: DSM Nutritional Products Ltd reprezentat de DSM Nutritional products Sp. z o.o) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 943/2005 (JO L 100, 14.4.2011, p. 22).
(3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1061/2013 al Comisiei din 29 octombrie 2013 privind autorizarea unui preparat de Enterococcus faecium NCIMB 10415 ca aditiv pentru hrana vițeilor, iezilor, pisicilor și câinilor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2004 (titular al autorizației DSM Nutritional Products Ltd reprezentat de DSM Nutritional products Sp. Z o.o) (JO L 289, 31.10.2013, p. 38).
(4) Directiva 70/524/CEE a Consiliului din 23 noiembrie 1970 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 270, 14.12.1970, p. 1).
(5) Regulamentul (CE) nr. 1200/2005 al Comisiei din 26 iulie 2005 privind autorizarea permanentă a anumitor aditivi în hrana animalelor și autorizarea provizorie a unei noi utilizări în hrana animalelor a unui aditiv deja autorizat (JO L 195, 27.7.2005, p. 6).
(6) Regulamentul (CE) nr. 252/2006 al Comisiei din 14 februarie 2006 privind autorizarea permanentă a anumitor aditivi în hrana animalelor și autorizările provizorii ale unor noi utilizări în hrana animalelor ale anumitor aditivi deja autorizați (JO L 44, 15.2.2006, p. 3).
(7) Regulamentul (CE) nr. 943/2005 al Comisiei din 21 iunie 2005 privind autorizarea permanentă a anumitor aditivi în hrana animalelor (JO L 159, 22.6.2005, p. 6).
(8) EFSA Journal 2014; 12(11):3906.
ANEXĂ
Numărul de identificare al aditivului
|
Numele titularului autorizației
|
Aditiv
|
Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică
|
Specie sau categorie de animale
|
Vârstă maximă
|
Conținut minim
|
Conținut maxim
|
Alte dispoziții
|
Sfârșitul perioadei de autorizare
|
CFU/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %
|
Categoria aditivilor zootehnici. Grupa funcțională: stabilizatori ai florei intestinale.
|
4b1705
|
DSM Nutritional products Ltd., reprezentată de DSM Nutritional Products Sp. Z.o.o.
|
Enterococcus faecium
NCIMB 10415
|
Compoziția aditivului
Preparat de Enterococcus faecium NCIMB 10415 cu un conținut minim de:
|
sub formă acoperită (cu șelac):
2 × 1010 CFU/g de aditiv;
|
|
sub alte forme de microcapsule:
1 × 1010 CFU/g de aditiv
|
Caracterizarea substanței active
Celule viabile de Enterococcus faecium NCIMB 10415
Metoda de analiză
(1)
Numărare: metoda dispersiei pe placă utilizând agar cu bilă, esculină și azidă (EN 15788)
Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)
|
Puicuțe pentru ouat
|
—
|
3 × 108
|
—
|
1.
|
În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică condițiile de depozitare și stabilitatea la granulare.
|
2.
|
Este permisă utilizarea în furaje care conțin coccidiostaticele autorizate: monensin sodiu, diclazuril, lasalocid A sodic sau salinomicin sodiu.
|
|
16 aprilie 2025
|
Specii minore de păsări de curte pentru îngrășare și specii minore de păsări de curte pentru ouat
|
3 × 108
|
1.
|
În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică condițiile de depozitare și stabilitatea la granulare.
|
2.
|
Este permisă utilizarea în furaje care conțin coccidiostaticele autorizate: diclazuril sau lasalocid A sodic.
|
|
(1) Detaliile privind metodele de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință al Uniunii Europene în materie de aditivi pentru hrana animalelor: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/78
|
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/519 AL COMISIEI
din 26 martie 2015
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
|
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 (2), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012 (3), o taxă antidumping definitivă (denumită în continuare „măsurile antidumping inițiale”) la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel (denumite în continuare „IFO”) originare din Republica Populară Chineză („RPC”).
|
(2)
|
Măsurile, după modificarea prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, au luat forma unei taxe ad valorem stabilită, pentru un eșantion individual de producători-exportatori chinezi, la un nivel de la 0,0 % până la 69,7 %. În același timp, taxa antidumping pentru producătorii-exportatori chinezi cooperanți neincluși în eșantion a fost fixată la un nivel de 54,1 %, în timp ce taxa antidumping reziduală pentru producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat s-a ridicat la 74,1 % (aceste taxe fiind denumite în continuare „taxele în vigoare”).
|
(3)
|
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 al Consiliului (4), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 693/2012 (5), măsurile inițiale au fost extinse la importurile de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea din urmă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia.
|
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping
(4)
|
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 1 octombrie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute (denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă mai mult de 25 % din producția totală de IFO a Uniunii.
|
(5)
|
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
|
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping
(6)
|
Constatând, după consultarea Comitetului consultativ, existența unor dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 30 ianuarie 2014, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
(7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
|
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(7)
|
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada examinată”).
|
4.2. Părți vizate de anchetă
(8)
|
Comisia a înștiințat oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
|
(9)
|
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.
|
(10)
|
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și de producători și importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
|
(11)
|
Dintre cei 325 de producători chinezi cunoscuți, 24 au transmis un răspuns la chestionarul de eșantionare. Totuși, 13 dintre aceștia nu au raportat exporturi către UE, în timp în ancheta inițială s-a constatat că alți trei nu practicau dumpingul și prin urmare nu făceau obiectul măsurilor în vigoare. Cele opt societăți rămase au raportat 11 800 de tone de exporturi către UE, care, în conformitate cu Eurostat, corespund unei ponderi de 132 % din totalul importurilor chineze către UE efectuate pe parcursul PAR. S-a propus un eșantion compus din trei dintre cei mai mari exportatori. Cu toate acestea, una dintre societățile incluse în eșantion a susținut că a raportat în mod eronat exporturile sale către UE în formularul de eșantionare și că, de fapt, ar fi trebuit să raporteze zero exporturi.
|
(12)
|
În consecință, eșantionul a fost stabilit astfel încât să constea din trei dintre cei mai mari exportatori rămași. Toate cele trei societăți incluse în eșantion și-au retras cooperarea în diverse etape ale procedurii, alegând să nu răspundă la chestionar sau să respingă verificarea la fața locului. În consecință, s-au transmis adrese fiecăreia dintre cele trei societăți, prin care au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază. Nu s-a primit nicio reacție din partea acestor producători-exportatori.
|
(13)
|
Comisia a examinat situația celor patru producători-exportatori rămași care au răspuns la chestionarul de eșantionare. Exporturile lor către UE au fost atât de mici, și anume mai puțin de 1 % din exporturile totale, încât nu s-a considerat adecvată stabilirea unui nou eșantion și constatările bazate pe ancheta privind situația lor nu au fost considerate reprezentative. S-a considerat mai adecvat ca respectivele constatări ale anchetei să se bazeze pe o bază mai largă și mai reprezentativă, și anume pe faptele disponibile, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion. Cele patru societăți rămase au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a folosi faptele disponibile.
|
(14)
|
Având în vedere cooperarea insuficientă, intenția Comisiei de a aplica articolul 18 a fost adusă și la cunoștința autorităților chineze. Comisia nu a primit niciun comentariu sau cerere în privința unei intervenții a consilierului-auditor cu privire la adresele respective transmise societăților și autorităților chineze.
|
(15)
|
În faza preliminară a anchetei, Comisia a beneficiat de cooperarea a 91 de producători/grupuri de producători din Uniune care reprezentau aproximativ 50 % din producția de IFO a Uniunii. Având în vedere numărul mare de producători cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. Eșantionul selectat consta inițial din nouă societăți/grupuri de societăți dintre cele mai reprezentative din Uniune, din perspectiva volumului, dimensiunii, mixului de tipuri de produse și amplasamentului geografic. Una dintre societățile incluse în eșantion și-a retras cooperarea și a ales să nu răspundă la chestionar. În consecință, Comisia a adus la cunoștința societății excluderea sa din eșantion, având în vedere lipsa sa de cooperare. Totuși, s-a considerat reprezentativ eșantionul redus la cele opt societăți/grupuri de societăți rămase, întrucât acesta acoperea 24 % din producția totală estimată de IFO a Uniunii pe parcursul PAR.
|
(16)
|
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a doi importatori din Uniune. Având în vedere numărul relativ limitat de societăți, nu a fost necesară eșantionarea.
|
(17)
|
În ceea ce privește utilizatorii, niciunul dintre aceștia nu s-a manifestat în cadrul termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere sau ulterior, în timpul procedurii. Prin urmare, se consideră că niciun utilizator nu a cooperat în anchetă.
|
(18)
|
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
|
producători din Uniune:
S-au efectuat vizite la 11 societăți (cel puțin una dintre acestea aparținând fiecăruia dintre cele 8 grupuri de societăți incluse în eșantion). Acești producători din Uniune au solicitat, în baza dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca informațiile privind identitatea lor să rămână confidențiale. Aceștia au susținut că divulgarea identității lor ar putea crea efecte adverse semnificative pentru activitățile lor comerciale. Cererea lor a fost examinată și s-a constatat a fi justificată. În consecință, denumirile acestor societăți nu sunt menționate;
|
(b)
|
importatori din Uniune:
|
Adolf Würth GmbH & Co – Germania
|
|
Marcopol z o.o. – Polonia;
|
|
(c)
|
producători din țări cu economie de piață:
|
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
|
|
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
|
|
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India.
|
|
|
5. Comunicarea informațiilor
(19)
|
Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale care au condus la concluziile prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și au fost invitate să prezinte observații („comunicarea concluziilor definitive”). De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma comunicării informațiilor. Au fost primite observații din partea solicitantului, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, din partea a doi importatori/producători din Uniune și a producătorului chinez asociat acestora, precum și de la două asociații de distribuitori din Uniune. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
|
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(20)
|
Produsul în cauză constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, cu excepția celor din oțel inoxidabil, precum șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul de maximum 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00.
|
2. Produsul similar
(21)
|
S-a constatat că produsul în cauză și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate în Uniune de către industria din Uniune, precum și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate pe piața internă din Malaysia (denumită în continuare „țara analogă”) au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice și aceleași utilizări de bază cu cele ale elementelor de fixare din fier sau oțel produse în RPC și vândute la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
|
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(22)
|
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea RPC.
|
1. Observații preliminare
(23)
|
Astfel cum se menționează în considerentele 11-14 de mai sus, producătorii-exportatori chinezi selectați pentru a face parte din eșantion nu au cooperat la anchetă. Astfel, în absența unei cooperări suficiente din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, se bazează pe faptele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
|
(24)
|
Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (datele Eurostat și datele chineze privind exporturile), precum și alte informații aflate la dispoziția publicului (precum declarația din partea Asociației pentru Industria de Elemente de Fixare din China).
|
(25)
|
Absența cooperării a afectat comparația între valoarea normală și prețul de export prin faptul că nu s-a cunoscut gama exactă de produse exportate de producătorii chinezi către Uniune.
|
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Selectarea țării analoge și calcularea valorii normale
(26)
|
În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații cu privire la propunerea sa de a utiliza India ca țară terță cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. India a fost aleasă ca țară analogă în cadrul anchetei inițiale.
|
(27)
|
În plus față de India, solicitantul a propus SUA ca țară analogă posibilă. Alte părți interesate au exprimat rezerve cu privire la propunerea Indiei și au propus Malaysia, Taiwan, Thailanda și Vietnam ca țări analoge alternative.
|
(28)
|
Suplimentar la propunerile făcute de părțile interesate, însăși Comisia a căutat să identifice o țară analogă adecvată. Aceasta a identificat Japonia ca țară analogă posibilă suplimentară datorită volumului mare al producției sale de elemente de fixare similar cu cel al RPC.
|
(29)
|
S-au transmis solicitări de cooperare producătorilor cunoscuți din India, Japonia, Malaysia [producători despre care se cunoaște faptul că nu au eludat (8)], Taiwan, Thailanda și SUA. Producătorii din Vietnam nu au fost contactați, întrucât Vietnam nu este considerată o țară cu economie de piață. S-a beneficiat de cooperare din partea producătorilor-exportatori din India și Malaysia și s-au efectuat vizite de verificare în aceste două țări.
|
(30)
|
S-a constatat că una dintre societățile cooperante din India nu era producător, ci o societate comercială și că cea de a doua societate indiană cooperantă își începuse activitatea ulterior PAR. Prin urmare, nu s-au putut folosi datele privind vânzările și costurile provenite din India. S-a constatat că cele două societăți malaysiene cooperante sunt producători-exportatori, având date complete disponibile din PAR. În consecință, Malaysia a fost selectată drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
|
(31)
|
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din Malaysia a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor către Uniune, și anume dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative.
|
(32)
|
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul PAR. S-a constat că vânzările interne ale unuia dintre producători s-au efectuat în cursul obișnuit al activității comerciale, în timp ce vânzările celui de al doilea producător nu s-au efectuat astfel.
|
(33)
|
Astfel, valoarea normală pentru primul producător a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor de vânzare profitabile ale vânzărilor efectuate pe piața internă în cursul PAR. Valoarea normală pentru al doilea producător s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
|
(34)
|
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge. Cele două părți au afirmat că Japonia nu ar fi trebuit să fie considerată țară potențial analogă, având în vedere accentul pus în Japonia pe produsele de calitate superioară, precum și costurile ridicate din țara respectivă. Una dintre aceste părți a afirmat, de asemenea, că Taiwan ar fi trebuit să fie selectată ca țară analogă, având în vedere numărul său mare de producători, costurile comparabile cu cele ale Chinei și numărul mare de exporturi către Europa și America de Nord.
|
(35)
|
Comisia precizează că alegerea țării analoge a avut loc în urma examinării unui număr de șase țări potențial analoge. A fost solicitată cooperarea din partea tuturor acestor țări. Doar Malaysia și India au acceptat să coopereze; Taiwan și Japonia nu au acceptat să coopereze. Din motivele explicate în considerentul 30, s-a decis alegerea Malaysiei.
|
2.2. Determinarea prețului de export
(36)
|
Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion și, prin urmare, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în acest scop au fost utilizate surse statistice (Eurostat).
|
2.3. Comparație și ajustări
(37)
|
Comparația între valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește prețul de export au fost luate în considerare, atunci când a fost necesar, anumite diferențe, sub formă de ajustări. În scopul exprimării prețului de export la nivelul franco fabrică, Comisia a ajustat prețul CIF pe baza datelor Eurostat privind costurile de transport, cu asigurările, de manipulare și de credit.
|
2.4. Dumpingul în cursul PAR
(38)
|
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export. Prețurile de import medii Eurostat comparate cu valorile normale ale țării analoge nu au indicat existența dumpingului.
|
(39)
|
Cu toate acestea, în cursul PAR s-au importat din RPC către Uniune doar volume neglijabile de IFO, și anume 9 000 de tone (în valoare de 23 milioane EUR), în afara IFO produse de producătorii-exportatori despre care s-a constatat în ancheta inițială că nu au recurs la dumping. În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi incluși în eșantion, nu au existat informații disponibile cu privire la gama de produse din cadrul exporturilor chineze și, prin urmare, comparația cu valoarea normală a țării analoge s-a putut efectua numai pe bază agregată.
|
(40)
|
Prin urmare, constatarea privind nerecurgerea la dumping în cursul PAR se consideră că are o relevanță limitată din cauza cantităților reduse importate și absenței informațiilor privitoare la gama de produse importată, dată fiind varietatea mare a elementelor de fixare produse și comercializate.
|
(41)
|
În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au afirmat că măsurile ar trebui abrogate, întrucât nu s-au constatat cazuri de dumping în cursul PAR. Părțile respective au considerat că, în pofida volumului mic de exporturi din RPC, constatarea inexistenței dumpingului este de o relevanță semnificativă.
|
(42)
|
Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, constatările se bazează pe probabilitatea reapariției dumpingului și nu pe o constatare privind existența dumpingului în cursul PAR.
|
3. Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului
(43)
|
Având în vedere cele menționate în considerentele 38-40 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, prețul de export din RPC către alte piețe, practicile de eludare a măsurilor și atractivitatea pieței Uniunii.
|
3.1. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC
(44)
|
RPC este estimată a fi cel mai mare producător de IFO la nivel mondial. În conformitate cu datele deținute de Asociația pentru Industria de Elemente de Fixare din China (9) (China Fastener Industry Association – denumită în continuare „CFIA”), s-a estimat că, în 2012, capacitatea de producție a fost de 6,6 milioane de tone. S-a estimat că această capacitate a fost utilizată în proporție de 75 %, lăsându-se astfel o capacitate neutilizată semnificativă, comparabilă cu consumul total la nivelul Uniunii.
|
(45)
|
CFIA a mai estimat că în 2012, 40-50 % din producția de IFO (2,5 milioane de tone) a fost exportată. Este clar că exportul este o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. Exporturile chineze au fost deci cu peste 40 % mai mari decât consumul total al Uniunii din aceeași perioadă.
|
3.2. Prețul de export din RPC către piețele țărilor terțe
(46)
|
Solicitarea conține elemente de probă prima facie despre prețurile de export chineze către alte piețe cum ar fi SUA și Tunisia. Elementele de probă s-au bazat pe cotațiile de preț obținute de industria din Uniune. S-a constat că aceste prețuri de export sunt sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus. Mai mult, pe baza prețurilor de export chineze către Croația pentru anul 2012 și primul trimestrul din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămân relativ similare și, deci, sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus.
|
(47)
|
Măsuri antidumping referitoare la elementele de fixare din RPC au fost adoptate în mai multe țări terțe [de exemplu, Canada (10), Columbia (11), Mexic (12), Africa de Sud (13) și SUA (14)]. Aceste măsuri vizează diverse subcategorii de elemente de fixare, inclusiv produsul în cauză. S-a considerat că aceste măsuri constituie în continuare o indicație a existenței dumpingului față de piețele din țările terțe.
|
(48)
|
Având în vedere aceste considerații, Comisia concluzionează că producătorii-exportatori din RPC au comercializat și comercializează în prezent IFO la prețuri de dumping în țările terțe menționate în considerentele 46 și 47. Prin urmare, Comisia consideră că este probabil ca, dacă măsurile actuale ar fi abrogate, producătorii-exportatori din RPC să vândă produsul în cauză și către piața Uniunii la prețuri de dumping.
|
3.3. Practici de eludare
(49)
|
O anchetă privind eludarea (15) concluzionase că eludarea măsurilor aplicabile elementelor de fixare din China se desfășura prin intermediul Malaysiei. Ca atare, măsurile s-au extins asupra Malaysiei, cu excepția a nouă producători malaysieni care s-a constatat că sunt cu adevărat producători care nu au eludat și care au fost exceptați de la aplicarea măsurilor. Practicile de eludare indică faptul că exportatorii care recurg la dumping sunt dornici să ajungă pe piața Uniunii la prețuri de dumping fără a trebui să plătească taxe. Prin urmare, dacă se permite expirarea măsurilor, este probabil ca acești exportatori să fie dornici să dirijeze importuri la prețuri de dumping direct către piața Uniunii, fără a fi necesar să recurgă la eludare.
|
(50)
|
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au afirmat că scăderea taxei ar reduce riscul de eludare. Părțile au susținut, de asemenea, că măsurile speciale explicate în considerentul 129, care impun exportatorilor chinezi ce beneficiază de niveluri individuale ale taxei să prezinte facturile, ar fi un semn că nivelurile taxelor sunt prea ridicate și ar încuraja eludarea.
|
(51)
|
Comisia precizează că nivelul taxelor în vigoare nu poate fi schimbat în contextul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, măsurile speciale pentru exportatorii chinezi sunt menite să vizeze potențialul risc de eludare în rândul producătorilor chinezi, datorat diferențelor existente în privința nivelurilor individuale ale taxei. În schimb, practicile de eludare prin intermediul Malaysiei au fost analizate ca un indicator al probabilității de reapariție a dumpingului de către RPC la adresa Uniunii. Comisia consideră că cele două aspecte nu sunt legate în mod direct: cerința ca producătorii chinezi să prezinte facturile nu afectează concluzia potrivit căreia practicile de eludare prin intermediul altor țări sunt un indiciu al probabilității de reapariție a dumpingului, în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.
|
3.4. Atractivitatea pieței Uniunii
(52)
|
Practicile de eludare prin intermediul Malaysiei arată că piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi, datorită prețurilor mai mari de pe piața Uniunii. Existența măsurilor antidumping pe alte piețe de export va spori și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, dacă măsurile vor fi abrogate. Astfel, se poate aștepta în mod rezonabil ca o parte substanțială a exporturilor chineze actuale să fie redirecționată către Uniune dacă măsurile ar fi abrogate. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %. În consecință, dacă măsurile expiră, este de așteptat ca exporturile chineze care dețin în prezent 0,5 % din piața Uniunii să crească în mod semnificativ prin subcotare față de prețurile Uniunii.
|
3.5. Concluzie privind probabilitatea de reapariție a dumpingului
(53)
|
Ancheta a arătat că exporturile de elemente de fixare din RPC către mai multe țări terțe s-au făcut la prețuri de dumping și că unele dintre aceste țări terțe au adoptat măsuri antidumping aplicabile elementelor de fixare chineze. Comportamentul în materie de prețuri al exporturilor chineze pe piețele terțe indică probabilitatea de reapariție a dumpingului față de piața Uniunii, dacă se permite expirarea măsurilor.
|
(54)
|
S-a considerat că existența practicilor de eludare este o indicație suplimentară privind probabilitatea de reapariție a dumpingului.
|
(55)
|
În plus, atractivitatea pieței Uniunii și faptul că alte piețe rămân închise din cauza măsurilor antidumping, indică faptul că există riscul ca exporturile chineze să fie redirijate către piața Uniunii dacă se permite expirarea măsurilor.
|
(56)
|
În plus, gradul de neutilizare a capacității de producție a produsului în cauză din RPC este semnificativ în comparație cu consumul Uniunii în cursul PAR. Dacă această capacitate s-ar utiliza pentru export către Uniune și pentru a face concurență producătorilor din Uniune în privința prețurilor, atunci există o probabilitate mare ca aceste exporturi să se facă la prețuri de dumping din cauza producției în exces care ar avea nevoie să găsească un canal către piețele de export, ceea ce oferă un stimulent pentru dumping.
|
(57)
|
Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară.
|
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(58)
|
Ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat de un număr mare de producători din Uniune, printre care numeroase întreprinderi mici și mijlocii și câteva societăți mai mari. Producătorii din Uniune în numele cărora s-a depus cererea de efectuare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor au cooperat la anchetă, cu excepția unei societăți, astfel cum se menționează în considerentul 15. Mai mulți alți producători, susținători sau opozanți ai cererii, au furnizat date generale privind volumul producției și vânzărilor lor. Din moment ce mulți producători din cadrul Uniunii, majoritatea întreprinderi mici, nu au cooperat la anchetă, nu s-a putut defini cu precizie volumul total al producției din cadrul Uniunii și numărul de producători pe baza datelor obținute de la fiecare societate în parte.
|
(59)
|
În consecință, volumul producției din Uniune a fost estimat prin utilizarea informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza datelor Eurostat privind producția industrială. În baza celor menționate mai sus, se estimează că producția totală a Uniunii în cursul PAR este de circa 1,2 milioane de tone.
|
(60)
|
În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și informațiile colectate în timpul anchetei permit estimarea conform căreia în cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de 378 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
|
(61)
|
Astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus, opt producători/grupuri de producători din Uniune au fost incluși în eșantion și au furnizat informațiile solicitate. Se estimează că societățile din eșantion reprezintă aproximativ 24 % din producția totală a Uniunii, iar situația lor este considerată reprezentativă pentru industria din Uniune.
|
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observații preliminare
(62)
|
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată s-au stabilit, analizat și verificat pe baza datelor furnizate de industria din Uniune. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.
|
(63)
|
În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, mărimea marjei de dumping, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, cheltuielile de producție, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.
|
2. Consumul la nivelul Uniunii
(64)
|
Consumul la nivelul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, având o estimare privind producătorii necooperanți, și a datelor Eurostat referitoare la importuri, la nivel de cod TARIC.
|
(65)
|
În perioada examinată, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %. În 2011 s-a înregistrat o creștere semnificativă, dar consumul la nivelul Uniunii este încă departe de nivelurile înregistrate în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale când acesta era mai mare de 2,2 milioane de tone.
Tabelul 1
Consumul
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Consumul (tone)
|
1 761 591
|
1 978 967
|
1 779 434
|
1 808 139
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
112
|
101
|
103
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Eurostat.
|
|
3. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
(66)
|
Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC au fost analizate pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
|
(a) Volumul și cota de piață a importurilor vizate
(67)
|
S-a constatat că, în perioada examinată, importurile produsului în cauză din RPC către Uniune au crescut, în ceea ce privește volumul și cota de piață, după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul și cota de piață a importurilor vizate
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
RPC
|
Volumul importurilor (în tone)
|
11 108
|
9 628
|
6 839
|
8 214
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
87
|
62
|
74
|
Cota de piață (%)
|
0,6
|
0,5
|
0,4
|
0,5
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
77
|
61
|
72
|
Sursa: Eurostat.
|
|
(68)
|
Volumele importurilor din RPC au scăzut în mod considerabil (cu peste 98 % dacă se compară nivelul din cursul PA inițiale cu cel din cursul PAR) față de nivelurile înregistrate în perioada vizată de ancheta inițială. În consecință, cota de piață a RPC a scăzut, de asemenea, de la 26 % în cursul PA până la 0,5 % în cursul PAR. Prin urmare, exporturile chineze oficiale aproape au încetat să existe pe piața Uniunii. Datele raportate în prezentul tabel și în următorul tabel nu conțin volumele de exporturi ale celor trei producători-exportatori chinezi cu privire la care ancheta inițială a constat că nu practică dumping. Volumul exportului lor din timpul perioadei examinate reprezintă, în medie, circa 30 % din exporturile totale chineze de produs în cauză către Uniune.
|
(b) Prețurile importurilor și subcotarea prețurilor
(69)
|
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor chineze. În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import din RPC a crescut cu 28 %. Cu toate acestea, există motive să credem că acest preț (care este cu peste 250 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor chineze în cursul PA inițiale) nu ar putea fi considerat un indicator reprezentativ din cauza cantităților foarte mici care se importă din China. Într-adevăr, se pare că, luând în considerare taxele antidumping mari, volumele de importuri scăzute și elementele de probă colectate de la importatorii cooperanți, cantitățile exportate de producătorii chinezi în cursul PAR ar consta din comenzi foarte mici și/sau tipuri foarte specifice de produse care conduc, prin urmare, la prețuri mai mari.
Tabelul 3
Prețul mediu al importurilor din RPC
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
RPC
|
Preț mediu (EUR/tonă)
|
1 975
|
2 158
|
3 137
|
2 524
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
109
|
159
|
128
|
Sursa: Eurostat.
|
|
(70)
|
Întrucât niciun producător-exportator chinez inclus în eșantion nu a cooperat la ancheta de reexaminare și în lumina numărului limitat de informații puse la dispoziție de producătorii-exportatori chinezi, subcotarea prețurilor în cursul PAR a fost determinată prin compararea prețurilor medii ponderate practicate de producătorii din Uniune față de clienți independenți de pe piața Uniunii, pe bază franco fabrică, cu prețurile de export medii ale exporturilor chineze, stabilite pe baza nivelului CIF obținut de la Eurostat și ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de taxele vamale.
|
(71)
|
Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a arătat că, în cursul PAR, marja medie ponderată de subcotare pe piața Uniunii a fost de 12 %. Cu toate acestea, din motivele explicate în considerentul 69 de mai sus, ar trebui să se ia în considerare faptul că prețurile înregistrate la exporturile chineze ale produsului în cauză în perioada examinării sunt mult mai mari decât ar fi fost în absența măsurilor. Pe această bază, există motive de a crede că, în cazul în care măsurile s-ar abroga, exporturile produsului în cauză din RPC ar fi încă susceptibile să exercite o presiune în materie de prețuri serioasă asupra producătorilor din Uniune.
|
4. Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
Tabelul 4
Importurile din alte țări terțe
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Taiwan
|
Volumul importurilor (în tone)
|
266 795
|
351 067
|
323 405
|
319 326
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
132
|
121
|
120
|
Preț (EUR/tonă)
|
1 805
|
1 905
|
2 003
|
1 895
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
106
|
111
|
105
|
Cota de piață (%)
|
15,1
|
17,7
|
18,2
|
17,7
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
117
|
120
|
117
|
Vietnam
|
Volumul importurilor (în tone)
|
41 981
|
59 270
|
57 704
|
74 764
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
141
|
137
|
178
|
Preț (EUR/tonă)
|
1 349
|
1 496
|
1 528
|
1 365
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
111
|
113
|
101
|
Cota de piață (%)
|
2,4
|
3,0
|
3,2
|
4,1
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
126
|
136
|
174
|
Thailanda
|
Volumul importurilor (în tone)
|
27 232
|
59 979
|
50 226
|
45 759
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
220
|
184
|
168
|
Preț (EUR/tonă)
|
1 259
|
1 325
|
1 362
|
1 246
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
105
|
108
|
99
|
Cota de piață (%)
|
1,5
|
3,0
|
2,8
|
2,5
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
196
|
183
|
164
|
Total alte țări terțe
(16)
|
Volumul importurilor (în tone)
|
228 589
|
202 362
|
165 618
|
165 659
|
Indice (2009 = 100)
|
100
|
89
|
72
|
72
|
Preț (EUR/tonă)
|
2 816
|
3 232
|
3 729
|
3 751
|
Indice (2009 = 100)
|
100,0
|
115
|
132
|
133
|
Cota de piață (%)
|
13,0
|
10,2
|
9,3
|
9,2
|
Indice (2009 = 100)
|
100,0
|
79
|
72
|
71
|
Total țări terțe
(16)
|
Volumul importurilor (în tone)
|
564 597
|
672 679
|
596 954
|
605 509
|
Indice (2009 = 100)
|
100
|
119
|
106
|
107
|
Preț (EUR/tonă)
|
2 154
|
2 217
|
2 382
|
2 288
|
Indice (2009 = 100)
|
100
|
103
|
111
|
106
|
Cota de piață (%)
|
32,1
|
34,0
|
33,5
|
33,5
|
Indice (2009 = 100)
|
100
|
106
|
105
|
104
|
|
(72)
|
Volumele importurilor din țări terțe pe piața din Uniune au prezentat o tendință de ușoară creștere în timpul perioadei examinate care a urmat tendința în materie de consum. Cota de piață a tuturor importurilor de IFO din țări terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, fiind de aproximativ o treime din consumul la nivelul Uniunii.
|
(73)
|
Prețurile medii ale importurilor din țări terțe au rămas, în general, stabile în cursul perioadei examinate și sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune. În pofida acestui lucru, prețurile practicate de țările terțe sunt semnificativ mai mari decât prețurile practicate de China în cursul anchetei inițiale. Din motivele detaliate în considerentul 69 de mai sus, prețurile pentru IFO chineze importate de Uniune în cursul PAR, deși mai mari decât prețurile medii ale importurilor din țări terțe, nu pot fi considerate reprezentative.
|
(74)
|
Dacă se examinează, în mod individual, fiecare țară terță, este clar faptul că Taiwanul este, în prezent, cel mai important actor străin pe piața Uniunii. Volumele exporturilor sale au crescut cu 20 % pe parcursul perioadei examinate și această țară deține singură aproape jumătate din importurile pe piața UE. Dacă luăm în calcul că volumele sale de exporturi în cursul PAR sunt mai mari cu 70 % decât cele din cursul perioadei examinate în ancheta inițială (și aceasta în pofida faptului că, în cursul PAR, consumul este mai mic), este clar că o parte importantă a exporturilor din China a fost înlocuită cu produsele din Taiwan. Cu toate acestea, ar trebui reținut faptul că volumele importurilor din Taiwan au reprezentat în cursul PAR doar jumătate din volumele exportate de China în cursul PA inițiale, precum și faptul că prețurile medii practicate de Taiwan în cursul PAR au fost aproape duble (+ 97,8 %) față de prețurile medii ale exporturilor din China efectuate în cursul PA inițiale. Mai mult, se precizează că exportatorii chinezi au continuat să vândă la prețuri aproximativ la fel de scăzute către piețele din Europa pe care nu au fost aplicate măsuri antidumping, precum Croația înainte de aderarea acesteia la UE.
|
(75)
|
Mai mult, Vietnam și Taiwan ar putea fi identificate și ca țări care au beneficiat de pe urma dispariției exporturilor chineze, întrucât ele au înregistrat creșteri semnificative (care se situează între 70-80 %), deși au început de la volume mult mai mici.
|
(76)
|
În plus, ar trebui luat în considerare faptul că produsele importate sunt raportate ca având o gamă mai axată pe produse standard decât cele produse de industria din Uniune.
|
(77)
|
În urma comunicării concluziilor definitive, patru părți interesate au afirmat că concluziile Comisiei privind înlocuirea parțială pe piața Uniunii a importurilor din RPC cu importurile din Taiwan, Thailanda și Vietnam ar trebui să conducă la concluzia că produsele care sunt susceptibile de a fi importate din China sunt standard și, prin urmare, nu vor intra în concurență directă cu produsele mai sofisticate fabricate de industria Uniunii.
|
(78)
|
Ca răspuns la această afirmație, se precizează că, deși importurile din țări terțe par, într-adevăr, să compenseze cota de piață abandonată de exportatorii chinezi, acest fapt nu înseamnă că nu ar fi probabil ca importurile viitoare din China să cauzeze un prejudiciu. În primul rând, astfel cum s-a explicat mai amănunțit în considerentul 115, industria din Uniune este reprezentată de producători care fabrică atât elementele de fixare standard, cât și elementele de fixare speciale. În al doilea rând, există indicii conform cărora exporturile viitoare din China ar cuprinde, de asemenea, produse mai specializate și produse de vârf. Informațiile disponibile cu privire la planurile de dezvoltare, conform discursului președintelui Asociației producătorilor chinezi de elemente de fixare („CFIA”) (17), indică în mod clar că sectorul elementelor de fixare din China are în vedere dezvoltarea de produse mai variate, complexe și de produse de vârf. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
|
5. Situația economică a industriei din Uniune
(79)
|
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.
|
(80)
|
În scopul analizei prejudiciului, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costul unitar, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și costul forței de muncă.
|
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(81)
|
Producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă în cursul perioadei examinate. Se reamintește că cererea pentru produsul în cauză depinde mult de sectoare precum industria auto și industria construcțiilor, precum și de alte industrii de bunuri de consum. Într-adevăr, în pofida unei mici creșteri în cursul anului 2011, producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă pe parcursul perioadei examinate, în conformitate cu cererea în creștere lentă din economia europeană.
Tabelul 5
Producția totală a industriei din Uniune
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Producția (tone)
|
1 204 336
|
1 376 855
|
1 208 232
|
1 197 189
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
114
|
100
|
99
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
|
|
(82)
|
Capacitatea de producție a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, deși s-a înregistrat o ușoară creștere în 2011 și în cursul PAR. În conformitate cu faptul că producția a rămas stabilă în perioada 2010-2013, gradul de utilizare a capacității de producție a rămas în mare măsură stabil, cu un maxim relativ în 2011.
Tabelul 6
Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Capacitatea de producție (tone)
|
2 510 509
|
2 527 863
|
2 497 078
|
2 535 889
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
101
|
99
|
101
|
Gradul de utilizare a capacității (%)
|
48
|
54
|
48
|
47
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
114
|
101
|
98
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
|
|
(b) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
Tabelul 7
Vânzările realizate de industria din Uniune către clienți independenți
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Volum (tone)
|
914 869
|
1 031 862
|
931 956
|
939 395
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
113
|
102
|
103
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
|
(83)
|
Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața din Uniune către clienți independenți a urmat tendința în materie de producție și consum în anii 2010-2013, cu o creștere ușoară pe parcursul perioadei examinate, în pofida creșterii semnificative din perioada 2010-2011.
Tabelul 8
Cota de piață și creșterea industriei din Uniune
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Cota de piață a industriei din Uniune (%)
|
67
|
66
|
66
|
66
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
97
|
98
|
98
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat.
|
|
(84)
|
Cota de piață a industriei din Uniune (care este calculată luând în considerare și vânzările către părți afiliate) pe parcursul perioadei examinate a fost stabilă, reprezentând circa două treimi din piață. Un astfel de rezultat este conform cu scăderea înregistrată de consumul Uniunii comparativ cu perioada examinată în ancheta inițială, pe de o parte, și cu înlocuirea importurilor chineze de importurile din alte surse, pe de altă parte.
|
(c) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(85)
|
Nivelul de ocupare a forței muncă în industria din Uniune în legătură cu produsul în cauză a rămas, în general, stabil în perioada examinată. Creșterea mică înregistrată în 2011 este în conformitate cu producția mai mare înregistrată în cursul aceluiași an. Dat fiind că și productivitatea este mai mare în cursul anului 2011, acest lucru indică faptul că industria din Uniune a răspuns cererii mai mari parțial prin noi recrutări și parțial prin creșterea timpului lucrat înregistrat de angajații existenți (ore suplimentare). Atunci când volumele au scăzut din nou în următorii ani, ambele efecte au dispărut și situația a revenit la nivelul din 2010.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Număr de angajați
|
20 036
|
20 854
|
20 238
|
19 950
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
104
|
101
|
100
|
Productivitate (unitate/angajat)
|
60
|
66
|
60
|
60
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
110
|
99
|
100
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare.
|
|
(d) Amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(86)
|
Astfel cum se menționează în considerentul 36 de mai sus, datorită absenței cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, marjele de dumping pentru RPC nu au putut fi calculate cu o precizie suficientă și, prin urmare, constatarea că nu a existat dumping pe parcursul PAR se consideră a avea o relevanță limitată. Analiza indicatorilor de prejudiciu a dovedit că industria se redresează de pe urma practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, recuperarea a fost încetinită de cererea stagnantă pentru sectoarele principale din aval. În plus, ar trebui subliniat faptul că starea relativ stabilă care se înregistrează în perioada examinată are loc sub incidența protecției prin măsurile antidumping actuale. În caz de abrogare a măsurilor, se așteaptă ca impactul importurilor la prețuri de dumping din RPC asupra industriei din Uniune să fie semnificativ.
|
(e) Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costurile unitare de producție
(87)
|
Prețurile de vânzare medii practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienții independenți din Uniune au crescut cu 8 % în anii 2010-2013, după ce au atins un vârf relativ în 2012. Prețul de vânzare mediu poate, în general, să acopere costurile de producție și să asigure un mic profit pentru industria din Uniune.
Tabelul 10
Prețurile de vânzare și costurile
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți independenți (EUR/tonă)
|
2 748
|
2 953
|
3 049
|
2 974
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
107
|
111
|
108
|
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
|
2 528
|
2 811
|
2 937
|
2 765
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
111
|
116
|
109
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
|
|
(f) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(88)
|
În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital ale producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 11
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
|
1,5
|
1,1
|
2,0
|
3,6
|
Fluxul de lichidități (în EUR)
|
39 046 890
|
30 835 484
|
68 050 584
|
56 369 460
|
Investițiile (în EUR)
|
48 809 766
|
58 881 586
|
38 561 986
|
39 453 739
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
121
|
79
|
81
|
Randamentul investițiilor (%)
|
1,0
|
2,6
|
5,3
|
7,5
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
|
|
(89)
|
Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului înainte de impozitare al vânzărilor produsului similar către clienți independenți din Uniune, ca procent din cifra de afaceri relevantă. Pe întreaga perioadă examinată, marja de profit a rămas scăzută și pentru unii producători din Uniune a fost și negativă; în special, trebuie remarcat că marja de profit nu a atins nivelul înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială în niciunul dintre anii examinați (4,4 %). În pofida tendinței stabile în materie de producție și vânzări și a unei cote de piață importante a industriei din Uniune, marjele de profit sunt în continuare relativ scăzute pentru această industrie. În special, ar trebui remarcat că în 2011, marja de profit era foarte redusă în pofida faptului că volumele de vânzări ale industriei din Uniune au atins cel mai înalt nivel al lor în cursul perioadei examinate. Acest aspect dă naștere unor preocupări privind evoluția viitoare a marjelor de profit realizate de industria din Uniune, dacă situația economică continuă să se fie stagnantă. Ar trebui, de asemenea, remarcat faptul că marja de profit din cursul perioadei examinate a rămas mereu sub nivelul-țintă al profitului indicat în ancheta inițială (5 %).
|
(90)
|
Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a își autofinanța activitățile, a fost pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, indicatorul respectiv s-a îmbunătățit abia în 2012 și a înregistrat o scădere semnificativă, de 17 %, în cursul PAR. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din Uniune de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale în contextul economic actual.
|
(91)
|
Nivelul investițiilor rămâne relativ ridicat și stabil pe parcursul perioadei examinate, atingând nivelul cel mai ridicat în 2011. Randamentul investițiilor, exprimat ca profit sub formă de procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, urmează o tendință similară cu aceea a marjei de profit. Prin urmare, și acest indicator atinge nivelul său cel mai ridicat în cursul PAR. Acest semnal ar putea fi interpretat în mod ambivalent, deoarece, pe de o parte, reflectă nivelul cel mai înalt al marjei de profit între cele înregistrate în cursul perioadei examinate, dar, pe de altă parte, reflectă și nivelul scăzut al investițiilor, ceea ce este un semn că, perspectivele industriei pentru evoluția economică a sectorului sunt tot nesigure.
|
(92)
|
În lumina celor de mai sus, se poate concluziona că, deși performanța financiară a producătorilor din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate, cu excepția investițiilor, ea nu a atins totuși nivelurile din perioada examinată în ancheta inițială pe parcursul perioadei examinate.
|
(g) Stocuri
(93)
|
Nivelul stocurilor finale ale producătorilor cooperanți din Uniune a urmat îndeaproape tendința deja observată în materie de producție și vânzări, având o tendință mai degrabă stabilă, cu un vârf relativ în 2011. În plus, ținând cont că producția produsului similar în Uniune este în cea mai mare parte executată la comandă, nivelul stocurilor nu constituie un indicator foarte relevant.
Tabelul 12
Stocuri finale
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Stocuri finale (tone)
|
283 330
|
321 795
|
315 784
|
292 740
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
114
|
111
|
103
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
|
|
(h) Costurile cu forța de muncă
(94)
|
Salariul mediu al salariaților a înregistrat o creștere constantă cu 4 % în fiecare an din cadrul perioadei examinate. Cu toate acestea, creșterea respectivă poate fi explicată prin ajustarea pentru a ține cont de inflație și, în măsură mai mică, prin recurgerea la orele de lucru suplimentare (după cum s-a observat în 2011 cu creșterea productivității per salariat).
Tabelul 13
Costurile cu forța de muncă
|
2010
|
2011
|
2012
|
PAR
|
Costurile medii cu forța de muncă, pe angajat (EUR)
|
41 604
|
43 300
|
45 006
|
46 742
|
Indice (2010 = 100)
|
100
|
104
|
108
|
112
|
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
|
|
6. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(95)
|
Ancheta a arătat că importurile de produse din RPC aproape că au dispărut de pe piața Uniunii după instituirea măsurilor inițiale în 2009. Acest lucru a permis industriei din Uniune să atingă un nivel al producției, un volum al vânzărilor și o cotă de piață bune și stabile. Pe de altă parte, rentabilitatea, precum și nivelul-țintă al profitului pentru sector, sunt în continuare sub nivelurile atinse în timpul perioadei examinate în ancheta inițială.
|
(96)
|
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Cu toate acestea, dată fiind creșterea lentă a consumului și faptul că marjele de profit rămân sub nivelul necesar pentru o viabilitate pe termen lung, situația industriei din Uniune poate fi considerată în continuare drept vulnerabilă.
|
(97)
|
În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au susținut că faptul că Comisia a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să ducă la încetarea aplicării măsurilor. Într-adevăr, Comisia a stabilit inexistența unui prejudiciu important în cursul PAR. Cu toate acestea, decizia de a prelungi măsurile nu se bazează pe un prejudiciu important din cursul PAR, ci pe constatările cu privire la probabilitatea de reapariție a prejudiciului, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.
|
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(98)
|
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor, a fost analizat impactul potențial al exporturilor chineze asupra pieței și industriei din Uniune, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
|
(99)
|
Analiza s-a axat pe evoluția consumului pieței din Uniune, capacitățile neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii, precum și pe comportamentul în materie de prețuri al RPC. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, analiza se bazează pe datele disponibile care includ statistici (Eurostat și statisticile comerciale chineze) și documente ale industriei (cum ar fi discursul președintelui CFIA menționat în considerentul 78 de mai sus) furnizate în cererea de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
|
2. Consumul în Uniune
(100)
|
Astfel cum se menționează în considerentele 64 și 65, consumul de produs în cauză în Uniune are o evoluție globală stabilă în perioada examinată. În același timp, consumul în cursul PAR este în continuare unul mai scăzut cu aproape 20 % comparativ cu nivelul anterior crizei, înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială. Scăderea consumului de produs în cauză este determinată de scăderea producției în sectorul auto și în sectorul construcțiilor din Uniune, precum și în alte sectoare de bunuri de consum (industria aparatelor de uz casnic și electronice, industria de mobilă etc.), care au un nivel de utilizare important a produsului în cauză. În acest caz, s-a considerat că revenirea importurilor cu prețuri extrem de mici din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, ar avea un impact imediat și dramatic asupra situației industriei din Uniune. Ar fi de așteptat ca aceste importuri să fie la prețuri subcotate și, în orice caz, să exercite o presiune în sensul scăderii prețurilor industriei din Uniune și să denatureze concurența pe piață. Drept consecință, este probabil că, în cazul în care s-ar permite măsurilor să expire, ar reapărea prejudiciul pentru industria din Uniune.
|
3. Capacitățile de producție neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii și comportamentul în materie de prețuri al RPC
(101)
|
Așa cum s-a prezentat în considerentul 44, capacitatea Chinei de producere a IFO în 2012 reprezenta 6,6 de milioane de tone. Trebuie remarcat că 2012 a fost considerat de industria elementelor de fixare chineză ca un an dificil, deoarece, din cauza impactului negativ al mai multor factori economici (inflație, încetinire a ritmului de creștere a economiei chineze și criza din zona euro), acesta a fost primul an din 2000 în care capacitatea de producție chineză a cunoscut o scădere (de la 6,8 milioane de tone în 2011).
|
(102)
|
În orice caz, indiferent de scenariile pentru viitor (stagnare sau creștere), tot trebuie remarcat că chiar și capacitatea de producție chineză actuală de 6,6-6,8 milioane de tone s-a exploatat numai în proporție de 75 % în anii 2010–2012. Acest aspect lasă în China o capacitate de producție neutilizată (1,6-1,7 milioane de tone), care este deja extrem de mare și de exact același ordin de mărime cu cel al consumului total înregistrat pe piața Uniunii în aceiași ani.
|
(103)
|
În cursul perioadei examinate, exportul de IFO chineze în întreaga lume a fost relativ stabil, la un nivel de 2,2-2,6 milioane de tone, care corespunde unui procent de 40-50 % din vânzările Chinei. În consecință, este clar că exportul constituie o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. În conformitate cu planurile de dezvoltare anunțate de CFIA pentru sector, se pare că o creștere așteptată a cererii pe piața internă va conduce la o scădere a cotei de export la nivelul de 30-40 % din producție. Cu toate acestea, scăderea respectivă ar trebui să fie analizată în contextul unei creșteri globale a capacității de producție, astfel cum se explică în considerentul 101, precum și ținând cont de faptul că această capacitate neutilizată este, în orice caz, egală cu consumul total al Uniunii. În plus, prognoza CFIA nu prevede niciun interval de timp pentru reducerea cotei de exporturi chineze și nici vreo indicație concretă că această reorientare ar fi început deja. Drept consecință a acestui aspect, planul de dezvoltare raportat de CFIA ar trebui considerat ca fiind un program prea vag și neclar, în special în contextul eventualei expirări a măsurilor, care ar avea un efect imediat. Prin urmare, prezența acestui plan nu poate în această etapă să afecteze concluziile privind probabilitatea reapariției prejudiciului, dacă măsurile sunt lăsate să expire.
|
(104)
|
În prezent, prezența chineză pe piața Uniunii este foarte limitată și ea nu depășește 0,5 % din cota de piață în materie de volum. Cu toate acestea, piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi având în vedere prețurile mai ridicate practicate pe piața UE. Acest lucru poate fi dovedit prin încercările producătorilor-exportatori chinezi de a eluda măsurile antidumping ale UE. Astfel cum se menționează în considerentul 3, acest comportament a avut deja ca rezultat extinderea măsurilor asupra exporturilor din China prin intermediul Malaysiei.
|
(105)
|
În plus, industria chineză orientată către export se confruntă cu din ce în ce mai multe probleme în găsirea de canale către piețele lor de export uzuale, întrucât un număr tot mai mare dintre acestea au instituit recent măsuri antidumping privind exporturile de tipuri diverse de IFO din China, astfel cum se menționează în considerentul 47.
|
(106)
|
Astfel, dacă măsurile sunt abrogate drept consecință a atractivității pieței Uniunii prin dimensiunea și nivelurile prețurilor sale, este de așteptat, în mod rezonabil, ca o parte substanțială din exporturile chineze actuale să fie redirecționate către Uniune. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %.
|
(107)
|
În final, cu privire la nivelul prețurilor de export chineze, se reamintește că ancheta inițială a constatat niveluri foarte mari de dumping și ale marjelor de profit calculate pe baza prețurilor de export ale exportatorilor chinezi. Pe baza prețurilor de export chineze către Croația din anul 2012 și primul trimestru din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămâne relativ similară. În plus, măsurile de protecție comercială adoptate de alte țări terțe față de exporturile de IFO chineze confirmă faptul că politicile de preț neloiale în materie de prețuri ale producătorilor-exportatori chinezi continuă și ele nu se limitează numai la piața Uniunii.
|
4. Concluzie
(108)
|
Constatările anchetei au evidențiat mai multe elemente de preocupare, inclusiv capacitatea de producție neutilizată importantă disponibilă în RPC, continuarea practicilor de dumping și subcotare a prețurilor de vânzare în întreaga lume, dezvoltarea planificată a capacității de producție, gama și complexitatea produselor din RPC, precum și creșterea barierelor comerciale pe alte piețe ale țărilor terțe principale. Pe de altă parte, consumul Uniunii a stagnat în ultimii 5 ani, din cauza cererii scăzute în multe dintre sectoarele din aval. Acest aspect a condus la o stare de vulnerabilitate a industriei din Uniune care este caracterizată de un anume grad de neutilizare a capacității, profituri reduse și nesiguranța afacerii (așa cum s-a dovedit în special prin reducerea investițiilor). În acest scenariu, se consideră că abrogarea măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la o revenire imediată a importurilor de dumping chineze și acest lucru ar slăbi poziția industriei din Uniune pe piața sa de bază, creând, din nou, o situație de prejudiciu pentru industria din Uniune.
|
(109)
|
Părțile au afirmat că industria din Uniune și-a dublat profitul și fluxul de numerar în comparație cu 2010 și că, prin urmare, profitul acesteia nu poate fi calificat drept scăzut. În plus, se observă că industria din Uniune nu are nevoie de noi investiții, întrucât aceasta a investit în mod semnificativ în trecut.
|
(110)
|
Chiar dacă industria din Uniune și-a dublat, într-adevăr, profitul, acesta a rămas mai scăzut atât față de profitul înregistrat în cursul PA inițiale (4,4 %), cât și față de ținta de profit de 5 %. Același raționament se aplică în cazul fluxului de numerar, care a rămas cu 14 % mai scăzut decât nivelul înregistrat în PA inițială. În cele din urmă, viabilitatea industriei din Uniune depinde de continuarea investițiilor în echipamente moderne și în game mai variate de produse. Prin urmare, afirmațiile sunt respinse.
|
(111)
|
Dacă măsurile s-ar abroga în prezenta situație a pieței, este probabil că ameliorarea temporară a performanței industriei din Uniune s-ar deteriora. Așa cum s-a afirmat mai sus, condițiile ar fi extrem de favorabile pentru o creștere a importurilor din RPC către piața Uniunii la prețuri de dumping și în volume considerabile. Acest fapt ar submina, probabil, evoluțiile pozitive de pe piața Uniunii atinse în cursul perioadei examinate. Importurile la preț de dumping preconizate ar putea exercita presiuni asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, făcând-o să piardă cote de piață, și, în consecință, ar avea un impact negativ asupra performanței financiare a industriei din Uniune, care este încă vulnerabilă. Trebuie reamintit faptul că, în perioada examinată în ancheta inițială (1 ianuarie 2003-30 septembrie 2007), adică înainte de instituirea măsurilor antidumping, industria din Uniune a fost nevoită să limiteze producția la anumite segmente ale produsului în cauză ca urmare a importurilor masive din China (18). Acest fapt a avut un impact negativ semnificativ asupra gradului de utilizare a capacității de producție și a rentabilității.
|
(112)
|
În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a susținut că Comisia nu a reușit să stabilească, în cadrul analizei sale privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului, efectul volumului exporturilor chineze și legătura acestuia cu măsurile. Partea interesată a susținut că:
(i)
|
importurile din alte surse au înlocuit importurile din China; cu toate că aceste importuri sunt practicate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune, aceasta din urmă nu a suferit niciun prejudiciu important;
|
(ii)
|
scăderea nivelului măsurilor ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC nu a avut ca rezultat creșterea volumului importurilor din China pe piața Uniunii;
|
(iii)
|
importurile de alte tipuri de elemente de fixare din China care nu au făcut obiectul măsurilor antidumping au înregistrat, de asemenea, o scădere importantă a volumelor începând din 2009, când au fost instituite măsurile inițiale;
|
(iv)
|
ținând seama de cererea tot mai mare de pe piața internă chineză, perspectivele de creștere viitoare a exporturilor chineze către Uniune sunt limitate; și
|
(v)
|
piața elementelor de fixare va continua să crească în China, la fel ca și alte piețe din Asia, fapt care va reduce probabilitatea unei creșteri semnificative a exporturilor către UE.
|
|
(113)
|
Ca răspuns la aceste argumente, se precizează că:
(i)
|
efectul prejudiciabil preconizat al importurilor chineze nu poate fi comparat cu efectul importurilor din țări terțe, cum ar fi Taiwan, Vietnam și Thailanda. Într-adevăr, astfel cum s-a indicat în considerentul 74 de mai sus, există dovezi care sugerează că exportatorii chinezi au continuat să vândă pe piața croată (înaintea aderării acestei țări la UE) la prețuri medii similare cu cele înregistrate în ancheta inițială; prin urmare, aceste prețuri sunt cu mult mai scăzute decât cele raportate din aceste țări terțe în cursul PAR. În plus, după cum se menționează în considerentul 115 de mai jos, industria din Uniune vinde volume semnificative atât de produse standard, cât și de produse speciale și, prin urmare, este probabil că exporturile din RPC (care constau atât din produse standard, cât și din produse speciale) vor fi capabile să cauzeze un prejudiciu în cazul în care taxele în vigoare vor fi abrogate;
|
(ii)
|
ținând seama de marja limitată de reducere a nivelului taxelor în vigoare ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC, și anume de la 85 % înainte de modificare la 74,1 % după modificare, nu a fost preconizată o creștere importantă a importurilor din China;
|
(iii)
|
presupusa scădere a volumului importurilor de elemente de fixare care nu intră sub incidența măsurilor nu este susținută de datele statistice disponibile. Într-adevăr, în perioada 2009-2013 a fost menținută o valoare lunară stabilă de 20-30 de mii de tone, în timp ce volumul importurilor de elemente de fixare supuse măsurilor a scăzut imediat, în februarie 2009, de la peste 60 de mii de tone pe lună până la un nivel aproape inexistent;
|
(iv)
|
schimbarea preconizată a ponderii volumelor de vânzări pe piața internă chineză față de vânzările chineze la export, care va reflecta creșterea cererii de pe piața internă din China, va fi contrabalansată de o creștere a totalului capacității chineze de producție și a volumului vânzărilor, după cum se explică în considerentul 101; și
|
(v)
|
afirmația conform căreia cererea de elemente de fixare de pe piața asiatică este în creștere se bazează pe o sursă neactualizată, care anticipează o cerere mondială de elemente de fixare în valoare de 83 de miliarde USD pentru anul 2016. Noi studii de piață publicate de Fastener Industry News Inc. în decembrie 2014 (19) estimează cererea de pe piața mondială la 81 de miliarde USD în anul 2018, preconizând, prin urmare, o creștere mai mică pe o perioadă de timp mai îndelungată. În plus, creșterea cererii în regiunea Asia-Pacific este însoțită de creșterea capacității în alte câteva țări decât China (ex.: Indonezia, Malaysia, Thailanda și Vietnam). În plus, instalarea unei capacități suplimentare de producție pentru elementele de fixare întâmpină bariere relativ reduse la intrare (din punctul de vedere al timpului, al capitalului și al know-how-lui) și, prin urmare, oferta poate reacționa relativ rapid la cererea din ce în ce mai mare.
|
Prin urmare, afirmațiile de mai sus trebuie să fie respinse.
|
(114)
|
Aceeași parte interesată a susținut că analiza Comisiei privind probabilitatea reapariției prejudiciului nu a luat în considerare faptul că produsele de calitate inferioară importate din China nu pot exercita o presiune asupra prețurilor produselor de vârf, care sunt fabricate în principal de către producătorii din Uniune.
|
(115)
|
Ca răspuns la această afirmație, ar trebui să se reamintească faptul că producția din Uniune acoperă gama completă de elemente de fixare, unele societăți fiind specializate în producerea unor anumite tipuri de elemente de fixare (standard sau speciale), în timp ce altele oferă gama completă. În special, în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, o parte importantă a vânzărilor este compusă din elementele de fixare standard, iar pentru trei dintre acestea, majoritatea vânzărilor efectuate în PAR este constituită din produse standard. Prin urmare, afirmația conform căreia industria europeană ar produce doar elemente de fixare speciale sau de vârf și ar fi, prin urmare, protejată de importurile prejudiciabile din China, este în mod vădit greșită, întrucât este contrazisă de elementele de probă colectate și verificate în cursul anchetei. În plus, se cunoaște, de asemenea, faptul că sectorul producător de elemente de fixare din China are în vedere elaborarea unor produse de vârf, astfel cum se explică în considerentul 78. Prin urmare, este foarte probabil că gama de produse a exporturilor chineze viitoare va cuprinde, de asemenea, întreaga gamă de produse – începând de la cele de calitate inferioară și până la cele de vârf –, iar presiunea asupra prețurilor va fi resimțită de industria din Uniune în ansamblul său, afectând gradul de utilizare a capacității de producție al acesteia. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.
|
(116)
|
În cele din urmă, alte două părți interesate au adus argumentul că, în analiza sa, Comisia ar fi presupus în mod eronat că prețurile din China vor fi la fel de scăzute ca în ancheta inițială. Conform părților în cauză, acest lucru nu ar fi posibil, deoarece în China s-a înregistrat o creștere semnificativă a prețurilor, datorată, în principal, creșterii costului materiilor prime și al forței de muncă și dezvoltării standardelor de mediu. În consecință, orice eventuală subcotare a prețurilor va fi mai mică și nu va justifica extinderea măsurilor până la niveluri atât de ridicate.
|
(117)
|
Fără a aduce atingere faptului că nivelul măsurilor nu ar putea să fie modificat în contextul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și că prețurile și costurile de pe piața internă chineză au fost considerate nefiabile în ancheta inițială ca urmare a faptului că producătorii chinezi nu au putut obține tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, trebuie să se rețină următoarele aspecte. În primul rând, lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi nu a permis Comisiei să verifice costurile acestora și nici pretinsele evoluții care au avut loc în China. Părțile interesate în cauză nu au furnizat nicio dovadă sau elemente concrete în observațiile lor. În al doilea rând, se face trimitere la nivelul prețurilor observate în Croația înainte de aderarea acesteia la Uniune, care indică în mod clar faptul că exportatorii chinezi au continuat să practice prețuri foarte similare cu cele observate în cursul anchetei inițiale (a se vedea considerentul 74). Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.
|
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(118)
|
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
|
(119)
|
Dat fiind că această anchetă este o reexaminare a măsurilor în vigoare, ea a permis evaluarea oricărui impact negativ nejustificat al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.
|
2. Interesul industriei din Uniune
(120)
|
S-a concluzionat în considerentul 108 de mai sus că situația industriei din Uniune ar cunoaște, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică, în general, pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului.
|
3. Interesul importatorilor
(121)
|
Toți importatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. Cu toate acestea, numai doi importatori au cooperat la anchetă și au răspuns la chestionarele Comisiei. Ancheta a arătat că importatorii pot cumpăra cu ușurință de la surse diferite care sunt disponibile în prezent pe piață, în special de la industria din Uniune și de la exportatorii din principalele țări terțe care vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. De asemenea, niciunul dintre cei doi importatori cooperanți nu au obiectat cu privire la extinderea măsurilor antidumping actuale, deși au contestat nivelul lor ridicat. În această privință, se remarcă faptul că ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază nu poate să conducă la modificarea nivelului măsurilor. Ținând seama de aspectele de mai sus, precum și de lipsa de interes a importatorilor, în general, s-a concluzionat că nu ar fi împotriva interesului lor să se mențină măsurile.
|
(122)
|
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate, și anume două asociații ale distribuitorilor de elemente de fixare din Uniune, au susținut că instituirea taxelor în vigoare la un nivel atât de ridicat nu a avut efectul de a restabili concurența loială pe piața Uniunii, ci mai degrabă a împiedicat importurile din China să intre pe piața Uniunii. Aceste părți interesate au susținut că orice prelungire a măsurilor va reduce și mai mult posibilitățile de alegere a unei surse internaționale de aprovizionare pentru utilizatorii și importatorii din Uniune. În replică la acest argument, se remarcă în primul rând faptul că măsurile antidumping nu sunt instituite pentru a împiedica sau a bloca importurile dintr-o țară vizată, ci, în primul rând, pentru a restabili concurența loială pe piață. Nivelul taxelor în vigoare este rezultatul calculelor privind marjele de dumping și de prejudiciu, care s-au bazat pe constatările din cursul anchetei inițiale. În al doilea rând, Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia taxele în vigoare ar limita sursele de aprovizionare pe piața Uniunii. Statisticile de import disponibile arată că importurile din țări terțe au crescut după instituirea măsurilor privind China. Ancheta nu a găsit elemente care să indice faptul că aceste tendințe nu se vor menține în viitor. Prin urmare, aceste argumente au trebuit să fie respinse.
|
(123)
|
În plus, una din aceste asociații a declarat că, deși consideră că măsurile inițiale nu sunt pe deplin adecvate și că acestea au provocat distorsiuni radicale și inutile ale pieței elementelor de fixare, abrogarea bruscă a acestora s-ar dovedi a fi la fel de perturbatoare ca instituirea lor inițială. Aceasta indică faptul că distribuitorii de elemente de fixare au fost în măsură să își adapteze lanțurile de aprovizionare, ținând cont de măsurile în vigoare.
|
4. Interesul utilizatorilor
(124)
|
Deși utilizatorii nu au cooperat, a fost totuși posibil să se identifice opiniile și poziția utilizatorilor din informațiile furnizate de industria din Uniune și de importatori. În primul rând, se pare că utilizatorii pot fi împărțiți în două categorii: mari consumatori finali, care au nevoie de elemente de fixare la standarde foarte înalte de calitate, și alți utilizatori. Marii consumatori finali ar putea, în mod obișnuit, să găsească produsele de care au nevoie la producătorii din Uniune și la unii producători-exportatori de înaltă specializare. Pe de altă parte, categoria celorlalți utilizatori (care s-ar putea să cuprindă și consumatori finali mari care au nevoie de produse mai ieftine pentru aplicații mai puțin pretențioase) este categoria de utilizatori care a recurs în mod obișnuit la produsele chineze. Această categorie de utilizatori este deservită în mod obișnuit de importatori și, în conformitate cu opiniile colectate în timpul vizitelor la importatorii cooperanți, această categorie de utilizatori este în prezent aprovizionată în mod suficient de importatorii din alte țări, inclusiv din Taiwan, Thailanda și Vietnam. Pe baza acestei reinterpretări, precum și luând în considerare faptul că niciun utilizator nu a decis să intervină în prezenta anchetă, se concluzionează că extinderea măsurilor nu ar fi împotriva interesului utilizatorilor care par să se adapteze bine și fără consecințe la prezența măsurilor cu privire la IFO din RPC.
|
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(125)
|
Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră, în concluzie, că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
|
H. MĂSURI ANTIDUMPING
(126)
|
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
|
(127)
|
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din RPC instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, ar trebui menținute.
|
(128)
|
Astfel cum s-a subliniat în cadrul considerentului 3 de mai sus, taxele antidumping în vigoare asupra importurilor produsului în cauză din RPC au fost extinse pentru a viza, în mod suplimentar, importurile aceluiași produs expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Taxa antidumping care urmează să fie menținută asupra importurilor de produs în cauză, astfel cum se menționează în considerentul 3, ar trebui să continue să fie extinsă asupra importurilor de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Producătorii-exportatori care au fost scutiți de măsurile extinse prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 ar trebui să fie scutiți și de măsurile instituite prin prezentul regulament.
|
(129)
|
Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente între exportatorii chinezi în ceea ce privește nivelurile taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa II la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor.
|
(130)
|
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, și anume: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm, și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00 (codurile TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 și 7318220098) și care sunt originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate mai jos este după cum urmează:
Societatea
|
Taxa (%)
|
Codul adițional TARIC
|
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
|
43,4
|
A924
|
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
|
0,0
|
A918
|
Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
|
38,3
|
A919
|
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
|
22,9
|
A920
|
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
|
63,7
|
A921
|
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
|
64,3
|
A922
|
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
|
69,7
|
A923
|
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
|
0,0
|
A925
|
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
|
0,0
|
A997
|
Societățile enumerate în anexa I
|
54,1
|
A928
|
Toate celelalte societăți
|
74,1
|
A999
|
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
(4) Taxa antidumping definitivă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”, astfel cum se menționează la alineatul (2), se extinde la importurile acelorași elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia (codurile TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 și 7318220095), cu excepția acelora produse de societățile enumerate în continuare:
Societatea
|
Codul adițional TARIC
|
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
|
B123
|
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
|
B124
|
Jinfast Industries Sdn. Bhd
|
B125
|
Power Steel și Electroplating Sdn. Bhd
|
B126
|
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
|
B127
|
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
|
B128
|
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
|
B129
|
United Bolt și Nut Sdn. Bhd
|
B130
|
Andfast Malaysia Sdn. Bhd
|
B265
|
(5) Aplicarea scutirilor acordate societăților menționate în mod special la alineatul (4) din prezentul articol este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită la alineatul (4) din prezentul articol.
(6) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.
Pentru Comisie
Președintele
Jean-Claude JUNCKER
(1) JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
(2) JO L 29, 31.1.2009, p. 1.
(3) JO L 275, 10.10.2012, p. 1.
(4) JO L 194, 26.7.2011, p. 6.
(5) JO L 203, 31.7.2012, p. 23.
(6) JO C 148, 28.5.2013, p. 8.
(7) JO C 27, 30.1.2014, p. 15.
(8) JO L 194, 26.7.2011, p. 6.
(9) China Fastener World, ediția 38, iunie 2013, p. 124-125: http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124
(10) Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Canada, 22.8.2014, G/ADP/N/259/CAN.
(11) Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Columbia, 21.3.2014, G/ADP/N/252/COL.
(12) Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Mexic, 9.9.2014, G/ADP/N/259/MEX.
(13) Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Africa de Sud, 27.8.2014, G/ADP/N/259/ZAF.
(14) Comitetul OMC pentru practicile antidumping – Raportul semestrial în temeiul articolului 16 alineatul (4) din acord – Statele Unite, 5.9.2014, G/ADP/N/259/USA.
(15) JO L 194, 26.7.2011, p. 6.
(16) Inclusiv importurile din partea societăților chineze care s-a constatat că nu au practicat dumping în cadrul anchetei inițiale.
Sursa: Eurostat.
(17) China Fastener World, ediția 38, iunie 2013, p. 124-125: http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124
(18) Regulamentul (CE) nr. 91/2009, considerentul 160.
(19) Textul integral al articolului este disponibil la următoarea adresă: http://globalfastenernews.com/main.asp?SectionID=31&SubSectionID=42&ArticleID=11630
ANEXA I
PRODUCĂTORI-EXPORTATORI COOPERANȚI CARE NU AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION
Codul adițional TARIC A928
Abel Manufacturing Co., Ltd
|
Shanghai
|
Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd
|
Shanghai
|
Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd
|
Changshu
|
Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd
|
Changshu
|
Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd
|
Changzhou
|
Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd
|
Dongguan
|
Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd
|
Cixi
|
Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd
|
Dongguan
|
Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd
|
Foshan
|
Gem-year industrial Co., Ltd
|
Jiashan
|
Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture
|
Guangzhou
|
Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd
|
Haining
|
Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Haitang Fasteners Factory
|
Jiaxing
|
Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd
|
Hangzhou
|
Hangzhou Spring Washer Co., Ltd
|
Hangzhou
|
Hott Metal Part and Fasteners Inc.
|
Changshu
|
J. C. Grand (China) Corporation
|
Jiaxing
|
Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd
|
Dongtai
|
Jiashan Yongda Screw Co., Ltd
|
Jiashan
|
Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd
|
Haining
|
Jiaxing Victor Screw Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Jinan Star Fastener Co., Ltd
|
Jinan
|
Jin-Well Auto-parts (Zhejiang) Co., Ltd
|
Jiashan
|
Kinfast Hardware Co., Ltd
|
Haining
|
Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Fastener Factory
|
Ningbo
|
Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Londex Industrial Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Special – Wind – Fasteners (China) Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd
|
Ningbo
|
Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd
|
Ningbo
|
Robertson Inc. (Jiaxing)
|
Jiashan
|
Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited
|
Shanghai
|
Shanghai Fenggang Precision Inc.
|
Shanghai
|
Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co
|
Shanghai
|
Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory
|
Shanghai
|
Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd
|
Shanghai
|
Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd
|
Jiaocheng
|
Shenzhen Top United Steel Co., Ltd
|
Shenzhen
|
Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited
|
Jiaxing
|
Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd
|
Suzhou
|
Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd
|
Taicang
|
Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd
|
Tangshan
|
Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd
|
Tangshan
|
Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd
|
Shanghai
|
Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd
|
Tianjin
|
Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd
|
Wenzhou
|
Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd
|
Wuxi
|
Wuxi Qianfeng Screw Factory
|
Wuxi
|
Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd
|
Xingtai
|
Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd
|
Yueqing
|
Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd
|
Yueqing
|
Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd
|
Jiaxing
|
Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd
|
Hangzhou
|
Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd
|
Rui' An
|
Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd
|
Shamen
|
Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd
|
Zhongshan
|
ANEXA II
Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatele (3) și (5) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, cuprinzând următoarele elemente:
1.
|
numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială;
|
2.
|
următoarea declarație:
„Subsemnatul certific că (volumul) de elemente de fixare vândute la export către Uniunea Europeană care fac obiectul prezentei facturi au fost fabricate de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) din (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.
(Data și semnătura)”
. |
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/105
|
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/520 AL COMISIEI
din 26 martie 2015
de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
întrucât:
(1)
|
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
|
(2)
|
Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
|
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Jerzy PLEWA
Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
(2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
ANEXĂ
Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
(EUR/100 kg)
|
Codul NC
|
Codul țării terțe (1)
|
Valoarea forfetară de import
|
0702 00 00
|
MA
|
87,7
|
TR
|
123,7
|
ZZ
|
105,7
|
0707 00 05
|
JO
|
206,0
|
MA
|
176,1
|
TR
|
161,2
|
ZZ
|
181,1
|
0709 93 10
|
MA
|
124,7
|
TR
|
161,7
|
ZZ
|
143,2
|
0805 10 20
|
EG
|
48,1
|
IL
|
72,8
|
MA
|
44,0
|
TN
|
62,9
|
TR
|
65,2
|
ZZ
|
58,6
|
0805 50 10
|
BO
|
92,8
|
TR
|
46,6
|
ZZ
|
69,7
|
0808 10 80
|
AR
|
94,0
|
BR
|
92,1
|
CL
|
108,5
|
CN
|
105,5
|
MK
|
25,2
|
US
|
212,5
|
ZA
|
122,6
|
ZZ
|
108,6
|
0808 30 90
|
AR
|
109,5
|
CL
|
134,6
|
CN
|
71,3
|
ZA
|
114,5
|
ZZ
|
107,5
|
(1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.
DECIZII
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/107
|
DECIZIA (PESC) 2015/521 A CONSILIULUI
din 26 martie 2015
de actualizare și de modificare a listei persoanelor, grupurilor și entităților care fac obiectul articolelor 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului și de abrogare a Deciziei 2014/483/PESC
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,
întrucât:
(1)
|
La 27 decembrie 2001, Consiliul a adoptat Poziția comună 2001/931/PESC (1).
|
(2)
|
La 22 iulie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/483/PESC (2) de actualizare și de modificare a listei persoanelor, grupurilor și entităților care intră sub incidența articolelor 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC (denumită în continuare „lista”).
|
(3)
|
În conformitate cu articolul 1 alineatul (6) din Poziția comună 2001/931/PESC, este necesar să se revizuiască periodic numele și denumirile persoanelor, grupurilor și entităților prevăzute în listă pentru a asigura existența motivelor prezenței acestora pe listă.
|
(4)
|
Prezenta decizie stabilește rezultatul revizuirii efectuate de Consiliu în ceea ce privește persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC.
|
(5)
|
Consiliul a verificat dacă autoritățile competente, astfel cum sunt menționate la articolul 1 alineatul (4) din Poziția comună 2001/931/PESC, au adoptat deciziile cu privire la toate persoanele, grupurile și entitățile de pe listă implicate în acte de terorism în sensul articolului 1 alineatele (2) și (3) din poziția comună menționată. De asemenea, Consiliul a concluzionat că persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC ar trebui în continuare să facă obiectul măsurilor restrictive specifice prevăzute în aceasta.
|
(6)
|
Consiliul a concluzionat că nu mai există motive pentru menținerea a două entități pe listă.
|
(7)
|
Lista ar trebui să fie actualizată în consecință, iar Decizia 2014/483/PESC ar trebui abrogată,
|
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC este prevăzută în anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Decizia 2014/483/PESC se abrogă.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 26 martie 2015.
Pentru Consiliu
Președintele
E. RINKĒVIČS
(1) Poziția comună 2001/931/PESC a Consiliului din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (JO L 344, 28.12.2001, p. 93).
(2) Decizia 2014/483/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 de actualizare și de modificare a listei persoanelor, grupurilor și entităților care intră sub incidența articolelor 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului și de abrogare a Deciziei 2014/72/PESC (JO L 217, 23.7.2014, p. 35).
ANEXĂ
Lista persoanelor, grupurilor și entităților menționate la articolul 1
I. PERSOANE
1.
|
ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), născut la 11.8.1960 în Iran. Pașaport: D9004878.
|
2.
|
AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, născut la Al Ihsa (Arabia Saudită), cetățean saudit.
|
3.
|
AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, născut la 16.10.1966 la Tarut (Arabia Saudită), cetățean saudit.
|
4.
|
ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), născut la 6 sau 15.3.1955 în Iran. Cetățean iranian și cetățean al Statelor Unite ale Americii. Pașaport: C2002515 (iranian); Pașaport: 477845448 (american). Carte de identitate națională nr.: 07442833, data expirării 15 martie 2016 (permis de conducere SUA).
|
5.
|
BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), născut la 8.3.1978 la Amsterdam (Țările de Jos) — membru al „Hofstadgroep”.
|
6.
|
IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), născut în 1963 în Liban, cetățean libanez.
|
7.
|
MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI Salem, alias BIN KHALID Fahd Bin Adballah, alias HENIN Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD Khalid Adbul), născut la 14.4.1965 sau la 1.3.1964 în Pakistan, pașaport nr. 488555.
|
8.
|
SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), născut aproximativ în 1957 în Iran. Adrese: 1. Kermanshah, Iran; 2. Baza militară Mehran, provincia Ilam, Iran.
|
9.
|
SHAKURI Ali Gholam, născut aproximativ în 1965 la Teheran, Iran.
|
10.
|
SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), născut la 11.3.1957 în Iran. Cetățean iranian. Pașaport: 008827 (pașaport diplomatic iranian), eliberat în 1999. Titlu: General-maior
|
II. GRUPURI ȘI ENTITĂȚI
1.
|
„Organizația Abu Nidal” — „OAN” (alias„Consiliul Revoluționar Fatah”, alias„Brigăzile Revoluționare Arabe”, alias„Septembrie Negru”, alias„Organizația Revoluționară a Musulmanilor Socialiști”).
|
2.
|
„Brigada Martirilor Al-Aqsa”.
|
5.
|
„Partidul Comunist din Filipine”, inclusiv „Noua Armată Populară” — „NAP”, Filipine.
|
6.
|
„Gama'a al-Islamiyya” (alias„Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Grupul Islamic” — „GI”).
|
7.
|
„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” — „IBDA-C” („Marele Front de Est Islamic al Războinicilor”).
|
8.
|
„Hamas”, inclusiv „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.
|
9.
|
„Hizballah Military Wing” („aripa militară a Hezbollahului”) [alias„Hezbollah Military Wing”, alias„Hizbullah Military Wing”, alias„Hizbollah Military Wing”, alias„Hezballah Military Wing”, alias„Hisbollah Military Wing”, alias„Hizbu'llah Military Wing”alias„Hizb Allah Military Wing”, alias„Jihad Council” („Consiliul Jihadului”) (și toate unitățile subordonate acesteia, inclusiv Organizația pentru Securitate Externă)].
|
10.
|
„Hizbul Mujahideen” — „HM”.
|
12.
|
„Federația Internațională a Tineretului Sikh” — „FITS”.
|
13.
|
„Forța Khalistan Zindabad” — „KZF”.
|
14.
|
„Partidul Muncitoresc din Kurdistan” — „PKK”, (alias „KADEK”, „KONGRA-GEL”).
|
15.
|
„Tigrii Eliberării din Tamil Eelam” — „LTTE”.
|
16.
|
„Ejercito de Liberacion Nacional” („Armata de Eliberare Națională”).
|
17.
|
„Jihadul Islamic Palestinian” — „JIP”.
|
18.
|
„Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei” — „FPEP”.
|
19.
|
„Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei — Comandamentul General” (alias„FPEP — Comandamentul General”).
|
20.
|
„Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia” — „FARC” („Forțele Armate Revoluționare din Columbia”).
|
21.
|
„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” — „DHKP-C” [alias„Devrimci Sol” („Stânga Revoluționară”), alias„Dev Sol”] („Armata/Frontul/Partidul de Eliberare Revoluționară Populară”).
|
22.
|
„Sendero Luminoso” — „CL” („Calea Luminoasă”).
|
23.
|
„Teyrbazen Azadiya Kurdistan” — „TAK” (alias„Șoimii Eliberării din Kurdistan”, alias„Vulturii Eliberării din Kurdistan”).
|
27.3.2015
|
RO
|
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
|
L 82/111
|
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/522 A COMISIEI
din 25 martie 2015
privind anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtipul H5N8 în Ungaria
[notificată cu numărul C(2015) 1711]
(Numai textul în limba maghiară este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),
întrucât:
(1)
|
Gripa aviară este o boală infecțioasă virală a păsărilor, inclusiv a păsărilor domestice. Infecțiile cu virusurile gripei aviare la păsările domestice cauzează două forme principale ale acestei boli, care se deosebesc prin virulența lor. Forma slab patogenă cauzează în general doar simptome ușoare, în timp ce forma înalt patogenă determină rate foarte mari ale mortalității la majoritatea speciilor de păsări domestice. Boala în cauză poate avea un impact major asupra profitabilității aviculturii.
|
(2)
|
Gripa aviară apare în principal la păsări, dar, în anumite condiții, pot apărea infecții și la om, cu toate că riscul este în general foarte mic.
|
(3)
|
În cazul apariției unui focar epidemic de gripă aviară, există riscul ca agentul infecțios să se răspândească la alte exploatații în care se cresc păsări domestice sau în care se află în captivitate alte păsări. Prin urmare, focarul se poate răspândi de la un stat membru la altul sau la țări terțe, prin intermediul comerțului cu păsări vii sau cu produse obținute de la acestea.
|
(4)
|
Directiva 2005/94/CE a Consiliului (3) stabilește anumite măsuri preventive privind supravegherea și depistarea timpurie a gripei aviare, precum și măsurile minime de control care se aplică în cazul apariției unui focar de gripă aviară la păsările domestice sau la alte păsări ținute în captivitate. Directiva respectivă prevede stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în eventualitatea apariției unui focar de gripă aviară înalt patogenă.
|
(5)
|
În urma notificării de către Ungaria a apariției unui focar de gripă aviară înalt patogenă de subtipul H5N8 într-o exploatație agricolă de rațe pentru îngrășare din județul Békés, Ungaria, la 24 februarie 2015, a fost adoptată Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/338 a Comisiei (4).
|
(6)
|
Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/338 prevede ca zonele de protecție și de supraveghere stabilite de Ungaria, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, să cuprindă cel puțin zonele enumerate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/338 se aplică până la 26 martie 2015.
|
(7)
|
Măsurile de protecție provizorii instituite ca urmare a apariției focarului din Ungaria au fost reexaminate în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, iar zonele vizate de restricții pot fi descrise acum în mod mai precis.
|
(8)
|
Pentru a preveni orice perturbări inutile ale comerțului în Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se definească, la nivelul Uniunii și în colaborare cu statul membru respectiv, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Ungaria și să se determine durata menținerii acestei regionalizări.
|
(9)
|
Din motive de claritate, Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/338 ar trebui abrogată.
|
(10)
|
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
|
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Ungaria se asigură că zonele de protecție și de supraveghere stabilite în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE cuprind cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în părțile A și B ale anexei la prezenta decizie.
Articolul 2
Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/338 se abrogă.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Ungariei.
Adoptată la Bruxelles, 25 martie 2015.
Pentru Comisie
Vytenis ANDRIUKAITIS
Membru al Comisiei
(1) JO L 395, 30.12.1989, p. 13.
(2) JO L 224, 18.8.1990, p. 29.
(3) Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).
(4) Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/338 a Comisiei din 27 februarie 2015 privind anumite măsuri de protecție provizorii referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtipul H5N8 în Ungaria (JO L 58, 3.3.2015, p. 83).
ANEXĂ
PARTEA A
Zona de protecție menționată la articolul 1:
Codul ISO al țării
|
Statul membru
|
Codul
(dacă este disponibil)
|
Denumirea
|
Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 din Directiva 2005/94/CE
|
HU
|
Ungaria
|
Cod poștal
|
Zona care cuprinde:
|
27.3.2015
|
|
|
5525
|
Acea parte a orașului Füzesgyarmat și a periferiei sale (situate în județul Békés) în interiorul unui cerc cu raza de 3 kilometri centrat pe punctul de latitudine 47.1256 și longitudine 21.1875.
În plus, partea orașului Füzesgyarmat situată la vest de străzile Kossuth și Árpád și la nord de strada Mátyás.
|
|
PARTEA B
Zona de supraveghere menționată la articolul 1:
Codul ISO al țării
|
Statul membru
|
Codul
(dacă este disponibil)
|
Denumirea
|
Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE
|
HU
|
Ungaria
|
Cod poștal
|
Zona care cuprinde:
|
5.4.2015
|
|
|
4172
5520
5525
5526
|
Partea din județele Békés și Hajdú-Bihar situată în interiorul cercului cu raza de 10 kilometri centrat pe punctul de latitudine 47.1256 și longitudine 21.1875, care cuprinde întregul teritoriu al localităților Füzesgyarmat și Töviskes și:
—
|
partea din orașul Szeghalom situată la nord de străzile Arany János și Kinizsi;
|
—
|
zona integrală a localității Kertészsziget;
|
—
|
partea din localitatea Biharnagybajom situată la sud de străzile Kossuth și Rákóczi.
|
|
|