ISSN 1977-0782 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Legislaţie |
Anul 57 |
Cuprins |
|
II Acte fără caracter legislativ |
Pagina |
|
|
ACORDURI INTERNAŢIONALE |
|
|
|
2014/665/UE |
|
|
* |
||
|
|
||
|
|
REGULAMENTE |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
DECIZII |
|
|
|
2014/666/UE |
|
|
* |
||
|
|
2014/667/UE |
|
|
* |
|
|
III Alte acte |
|
|
|
SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
|
|
* |
RO |
Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată. Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
II Acte fără caracter legislativ
ACORDURI INTERNAŢIONALE
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/1 |
DECIZIA CONSILIULUI
din 18 februarie 2014
privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, și punerea în aplicare cu titlu provizoriu a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană
(2014/665/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217, coroborat cu articolul 218 alineatul (5) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf,
având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 6 alineatul (2) al doilea paragraf,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
La data de 24 septembrie 2012, Consiliul a autorizat Comisia să inițieze negocieri, în numele Uniunii, al statelor sale membre și al Republicii Croația, cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei pentru a încheia un protocol la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (denumit în continuare „protocolul”). |
(2) |
Aceste negocieri s-au finalizat cu succes și protocolul a fost aprobal de guvernul fostei Republici iugoslave a Macedoniei printr-un schimb de scrisori la 25 octombrie 2013. |
(3) |
Protocolul ar trebui semnat în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară. |
(4) |
Încheierea protocolului face obiectul unei proceduri separate în ceea ce privește chestiunile care intră în competența Comunității Europene a Energiei Atomice. |
(5) |
Având în vedere aderarea Croației la Uniune 1 iulie 2013, protocolul ar trebui să se aplice, cu titlu provizoriu, de la această dată, până la finalizarea procedurilor pentru încheierea acestuia, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Semnarea în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană se autorizează, sub rezerva încheierii protocolului menționat.
Textul protocolului se atașează la prezenta decizie.
Articolul 2
Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze protocolul în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia.
Articolul 3
Protocolul se aplică cu titlu provizoriu de la 1 iulie 2013, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din protocol, până la finalizarea procedurilor necesare pentru încheierea acestuia.
Articolul 4
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2014.
Pentru Consiliu
Președintele
G. STOURNARAS
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/3 |
PROTOCOL
la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană
REGATUL BELGIEI,
REPUBLICA BULGARIA,
REPUBLICA CEHĂ,
REGATUL DANEMARCEI,
REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,
REPUBLICA ESTONIA,
IRLANDA,
REPUBLICA ELENĂ,
REGATUL SPANIEI,
REPUBLICA FRANCEZĂ,
REPUBLICA CROAȚIA,
REPUBLICA ITALIANĂ,
REPUBLICA CIPRU,
REPUBLICA LETONIA,
REPUBLICA LITUANIA,
MARELE DUCAT AL LUXEMBURGULUI,
UNGARIA,
REPUBLICA MALTA,
REGATUL ȚĂRILOR DE JOS,
REPUBLICA AUSTRIA,
REPUBLICA POLONĂ,
REPUBLICA PORTUGHEZĂ,
ROMÂNIA,
REPUBLICA SLOVENIA,
REPUBLICA SLOVACĂ,
REPUBLICA FINLANDA,
REGATUL SUEDIEI,
REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD,
părți contractante la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, denumite în continuare „statele membre”, și
UNIUNEA EUROPEANĂ și COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE,
denumite în continuare „Uniunea Europeană”,
pe de o parte, și
FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI
pe de altă parte,
având în vedere aderarea Republicii Croația (denumită în continuare „Croația”) la Uniunea Europeană la 1 iulie 2013,
întrucât:
(1) |
Acordul de stabilizare și de asociere încheiat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (denumit în continuare „ASA”), a fost semnat la Luxemburg la data de 9 aprilie 2001 și a intrat în vigoare la data de 1 aprilie 2004. |
(2) |
Tratatul privind aderarea Croației la Uniunea Europeană (denumit în continuare „Tratatul de aderare”) a fost semnat la Bruxelles la 9 decembrie 2011. |
(3) |
Croația a aderat la Uniunea Europeană la 1 iulie 2013. |
(4) |
În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare a Croației, aderarea Croației la ASA urmează să fie convenită prin încheierea unui protocol la ASA. |
(5) |
S-au desfășurat consultări în temeiul articolului 35 alineatul (3) din ASA în vederea asigurării faptului că s-a ținut seama de interesele reciproce ale Uniunii Europene și ale fostei Republici iugoslave a Macedoniei prevăzute de acordul respectiv, |
CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
SECȚIUNEA I
Părțile contractante
Articolul 1
Croația este parte la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte, semnat la Luxemburg la 9 aprilie 2001, și adoptă, în același mod ca și celelalte state membre la Uniunii Europene, textele ASA, precum și declarațiile comune și declarațiile unilaterale anexate actului final semnat la aceeași dată, și respectiv, ia act de acestea.
ADAPTĂRI ALE TEXTULUI ASA, INCLUSIV ALE ANEXELOR ACESTUIA ȘI ALE PROTOCOALELOR LA ACESTA
SECȚIUNEA II
Produse agricole
Articolul 2
Produse agricole stricto sensu
(1) Anexa IV (a) la ASA se înlocuiește cu textul din anexa I la prezentul protocol.
(2) Anexa IV (b) la ASA se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul protocol.
(3) Anexa IV (c) la ASA se înlocuiește cu textul din anexa III la prezentul protocol.
(4) Articolul 27 din ASA se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 27
Produse agricole
(1) Uniunea Europeană elimină drepturile vamale și taxele cu efect echivalent la importul de produse agricole originare din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, altele decât cele încadrate la pozițiile 0102, 0201, 0202, 1701, 1702 și 2204 din Nomenclatura combinată.
Pentru produsele care fac obiectul capitolelor 7 și 8 din Nomenclatura combinată, pentru care Tariful vamal comun prevede aplicarea unor taxe vamale ad valorem și o taxă vamală specifică, nu se elimină decât partea ad valorem din taxa respectivă.
(2) De la data intrării în vigoare a protocolului la prezentului acord pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană, Uniunea Europeană fixează taxele vamale aplicabile importurilor în Uniunea Europeană de produse din categoria «baby beef», definite la anexa III și originare din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, la 20 % din taxa ad valorem și la 20 % din taxa specifică prevăzute în Tariful vamal comun al Comunităților Europene, în limita unui contingent tarifar anual de 1 650 de tone exprimat în greutate a carcasei.
Uniunea Europeană aplică accesul cu scutire de drepturi vamale importurilor în Uniunea Europeană de produse originare din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei încadrate la pozițiile 1701 și 1702 din Nomenclatura combinată, în limita unui contingent tarifar anual de 7 000 de tone (greutate netă).
(4)(3) De la data intrării în vigoare a protocolului la prezentului acord pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei:
(a) |
elimină taxele vamale aplicabile importurilor anumitor produse agricole originare din Uniunea Europeană, enumerate la anexa IV litera (a); |
(b) |
elimină taxele vamale aplicabile importurilor anumitor produse agricole originare din Uniunea Europeană, enumerate la anexa IV litera (b), în limita contingentelor tarifare prevăzute pentru fiecare produs în anexa respectivă; |
(c) |
elimină taxele vamale aplicabile importurilor anumitor produse agricole originare din Uniunea Europeană, enumerate la anexa IV litera (c), în limita contingentelor tarifare prevăzute pentru fiecare produs în anexa respectivă. |
(4) Regimul comercial aplicabil vinurilor și băuturilor spirtoase se definește într-un protocol adițional privind vinurile și băuturile spirtoase.”
(5) Anexa IV (d) la ASA se elimină.
Articolul 3
Produse pescărești
(1) Articolul 28 alineatul (2) din ASA se înlocuiește cu următorul text:
„(2) Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei elimină toate taxele cu efect echivalent taxelor vamale și elimină taxele vamale aplicabile importurilor de pești și produse pescărești originare din Uniunea Europeană, cu excepția produselor enumerate în anexele V(b) și V(c), în care se stabilesc reducerile tarifare pentru produsele enumerate în anexele respective.”
(2) Textul anexei IV la prezentul protocol se adaugă la ASA ca anexa V(c).
Articolul 4
Produse agricole transformate
(1) Anexa II la protocolul 3 la ASA se înlocuiește cu textul din anexa V la prezentul protocol.
(2) Anexa III la protocolul 3 la ASA se înlocuiește cu textul din anexa VI la prezentul protocol.
Articolul 5
Acordul privind vinurile și băuturile spirtoase
Punctele 1 și 3 din anexa I [Acord între Comunitatea Europeană și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei privind stabilirea de concesii preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, menționat la articolul 27 alineatul (4) din ASA] la Protocolul adițional de adaptare a aspectelor comerciale din ASA, pentru a ține seama de rezultatul negocierilor dintre părți privind stabilirea de concesii preferențiale reciproce pentru anumite vinuri, recunoașterea, protecția și controlul reciproce ale denumirilor vinurilor și recunoașterea, protecția și controlul reciproce ale denumirilor băuturilor spirtoase și băuturilor aromatizate, se înlocuiesc cu textul anexei VII la prezentul protocol.
SECȚIUNEA III
Reguli de origine
Articolul 6
Anexa IV la protocolul 4 la ASA se înlocuiește cu textul din anexa VIII la prezentul protocol.
SECȚIUNEA IV
Dispoziții tranzitorii
Articolul 7
OMC
Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei se obligă să nu facă nicio revendicare, solicitare sau trimitere la o instanță și să nu modifice sau să retragă vreo concesie în temeiul articolelor XXIV.6 și XXVIII din GATT din 1994 în legătură cu această extindere a Uniunii Europene.
Articolul 8
Dovada de origine și cooperare administrativă
(1) Dovezile privind originea eliberate corespunzător fie de fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, fie de Croația, în cadrul acordurilor preferențiale sau al regimurilor autonome aplicate între acestea se acceptă în țările în cauză, cu condiția ca:
(a) |
dobândirea unei astfel de origini să confere un tratament tarifar preferențial pe baza măsurilor tarifare preferențiale cuprinse în ASA; |
(b) |
dovada de origine și documentele de transport să fi fost eliberate cel târziu în ziua anterioară datei aderării; |
(c) |
dovada de origine să fie înaintată autorităților vamale în termen de patru luni de la data aderării. |
Atunci când mărfurile au fost declarate la import fie în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, fie în Croația, înainte de data aderării, în temeiul acordurilor preferențiale sau regimurilor autonome aplicate între fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Croația la acea dată, dovada de origine eliberată retroactiv în temeiul acordurilor sau regimurilor în cauză poate fi de asemenea acceptată, cu condiția să fie înaintată autorităților vamale în termen de patru luni de la data aderării.
(2) Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Croația sunt autorizate să mențină autorizațiile prin care a fost acordat statutul de „exportatori autorizați” în cadrul acordurilor preferențiale sau regimurilor autonome aplicate între ele, cu condiția ca:
(a) |
să se prevadă astfel și în acordul încheiat între fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Uniunea Europeană înainte de data aderării; și |
(b) |
exportatorul autorizat să aplice regulile de origine în vigoare în temeiul acordului respectiv. |
Autorizațiile în cauză se înlocuiesc, în termen de cel mult un an de la data aderării Croației, cu noi autorizații eliberate în conformitate cu condițiile prevăzute în ASA.
(3) Cererile de verificare ulterioară a dovezii originii eliberate în temeiul acordurilor preferențiale sau regimurilor autonome menționate la alineatul (1) de mai sus se acceptă de către autoritățile vamale competente fie ale fostei Republici iugoslave a Macedoniei, fie ale Croației, pe o perioadă de trei ani de la data emiterii dovezii originii în cauză și pot fi făcute de către autoritățile respective timp de trei ani de la data acceptării dovezii originii înaintate autorităților respective în sprijinul unei declarații de import.
Articolul 9
Mărfuri în tranzit
(1) Dispozițiile ASA pot fi aplicate mărfurilor exportate fie din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei către Croația, fie din Croația către fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, în conformitate cu dispozițiile Protocolului nr. 4 la ASA și care, la data aderării, sunt fie în tranzit, fie depozitate temporar, într-un depozit vamal sau într-o zonă liberă, în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei sau în Croația.
(2) Tratamentul preferențial poate fi acordat în cazurile menționate anterior cu condiția înaintării către autoritățile vamale din țara importatoare, în termen de patru luni de la data aderării Croației, a dovezii de origine eliberate retroactiv de autoritățile vamale din țara exportatoare.
Articolul 10
Contingente în 2013
Pentru anul 2013, volumul noilor contingente tarifare și creșterile volumului contingentelor tarifare existente se calculează în mod proporțional din volumul de bază, ținând seama de perioada scursă înainte de 1 iulie 2013.
SECȚIUNEA V
Dispoziții generale și finale
Articolul 11
Prezentul protocol și anexele la acesta constituie parte integrantă a ASA.
Articolul 12
(1) Prezentul protocol se aprobă de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia și de fosta Republică iugoslavă a Macedoniei în conformitate cu procedurile proprii.
(2) Părțile își notifică reciproc îndeplinirea procedurilor corespunzătoare menționate la alineatul (1). Instrumentele de aprobare se depun la Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene.
Articolul 13
(1) Protocolul intră în vigoare în prima zi a primei luni următoare datei depunerii ultimului instrument de aprobare.
(2) În cazul în care nu au fost depuse toate instrumentele de aprobare a prezentului protocol până la 1 iulie 2013, prezentul protocol se aplică, cu titlu provizoriu, de la 1 iulie 2013.
Articolul 14
Prezentul protocol este redactat în dublu exemplar în fiecare dintre limbile oficiale ale părților, fiecare text fiind egal autentic.
Articolul 15
Textul ASA, inclusiv anexele și protocoalele care formează parte integrantă din acord, Actul final și declarațiile anexate la acesta se redactează în limba croată, iar textele respective sunt autentice în aceeași măsură ca și textele originale. Consiliul de stabilizare și asociere aprobă textele menționate.
ANEXA I
„ANEXA IV(a)
IMPORTURI ÎN FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI DE PRODUSE AGRICOLE ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ (TAXĂ VAMALĂ ZERO)
(taxă vamală zero)
[menționate la articolul 27 alineatul (3) litera (a)]
Cod NC |
Denumirea mărfurilor |
||
0101 |
Cai, măgari, catâri și bardoi, vii: |
||
|
|
||
0101 21 00 |
|
||
0101 29 |
|
||
0101 29 90 |
|
||
0101 30 00 |
|
||
0101 90 00 |
|
||
0102 |
Animale vii din specia bovine |
||
|
|
||
0102 29 |
|
||
0102 29 05 |
|
||
|
|
||
|
|
||
0102 29 21 |
|
||
0102 29 29 |
|
||
|
|
||
0102 29 41 |
|
||
0102 29 49 |
|
||
|
|
||
|
|
||
0102 29 51 |
|
||
0102 29 59 |
|
||
|
|
||
0102 29 61 |
|
||
0102 29 69 |
|
||
|
|
||
0102 29 91 |
|
||
0102 29 99 |
|
||
|
|
||
0102 39 |
|
||
0102 39 10 |
|
||
0102 39 90 |
|
||
0102 90 |
|
||
|
|
||
0102 90 91 |
|
||
0102 90 99 |
|
||
0103 |
Animale vii din specia porcine: |
||
0103 10 00 |
|
||
|
|
||
0103 91 |
|
||
0104 |
Animale vii din specia ovină sau caprină: |
||
0104 10 |
|
||
0104 10 10 |
|
||
0104 20 |
|
||
0104 20 10 |
|
||
0105 |
Păsări de curte vii, din specia Gallus domesticus, rațe, gâște, curcani, curci și bibilici: |
||
|
|
||
0105 11 |
|
||
|
|
||
0105 11 11 |
|
||
0105 11 19 |
|
||
|
|
||
0105 11 99 |
|
||
0105 12 00 |
|
||
0105 13 00 |
|
||
0105 14 00 |
|
||
0105 15 00 |
|
||
|
|
||
0105 94 00 |
|
||
0105 99 |
|
||
0105 99 10 |
|
||
0105 99 20 |
|
||
0105 99 30 |
|
||
0105 99 50 |
|
||
0106 |
Alte animale vii |
||
0201 |
Carne de animale din specia bovine, proaspătă sau refrigerată |
||
0202 |
Carne de animale din specia bovine, congelată |
||
0205 00 |
Carne de cal, de măgar, de catâr sau de bardou, proaspătă, refrigerată sau congelată |
||
0206 |
Organe comestibile de animale din speciile bovine, porcine, ovine, caprine, cabaline, de măgari, de catâri sau de bardoi, proaspete, refrigerate sau congelate |
||
0207 |
Carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate, de păsări de la poziția 0105 |
||
0208 |
Altă carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate |
||
0209 |
Slănină fără părți slabe, grăsime de porc și de pasăre, netopite și nici altfel extrase, proaspete, refrigerate, congelate, sărate sau în saramură, uscate sau afumate: |
||
0209 10 |
|
||
0209 10 90 |
|
||
0209 90 00 |
|
||
0210 |
Carne și organe comestibile, sărate sau în saramură, uscate sau afumate; făină și pudră, comestibile, de carne sau de organe |
||
0402 |
Lapte și smântână, concentrate sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori: |
||
0402 10 |
|
||
|
|
||
0402 10 19 |
|
||
|
|
||
0402 10 91 |
|
||
0402 10 99 |
|
||
|
|
||
0402 21 |
|
||
0402 29 |
|
||
|
|
||
0402 91 |
|
||
0402 99 |
|
||
0404 |
Zer, concentrat sau neconcentrat sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori; produse din compuși naturali ai laptelui, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori, nemenționate și neincluse în altă parte |
||
0405 |
Unt și alte grăsimi care provin din lapte; pastă din lapte pentru tartine |
||
0405 10 |
|
||
0405 20 |
|
||
0405 20 90 |
|
||
0405 90 |
|
||
0408 |
Ouă de păsări, fără coajă, și gălbenușuri de ouă, proaspete, uscate, fierte în apă sau în abur, turnate, congelate sau conservate în alt mod, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori |
||
0410 00 00 |
Produse comestibile de origine animală, nemenționate și neincluse în altă parte |
||
0601 |
Bulbi, tuberculi, cepe, rădăcini tuberculate, grife și rizomi, în repaus vegetativ, în vegetație sau în floare; plante și rădăcini de cicoare, altele decât rădăcinile de la poziția 1212 |
||
0602 |
Alte plante vii (inclusiv rădăcinile acestora), butași și altoi; spori de ciuperci: |
||
0602 10 |
|
||
0602 20 |
|
||
0602 30 00 |
|
||
0602 40 00 |
|
||
0602 90 |
|
||
0602 90 10 |
|
||
0602 90 30 |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
0602 90 41 |
|
||
|
|
||
0602 90 45 |
|
||
0602 90 49 |
|
||
0602 90 50 |
|
||
|
|
||
0602 90 70 |
|
||
|
|
||
0602 90 91 |
|
||
0602 90 99 |
|
||
0603 |
Flori și boboci de flori, tăiate pentru buchete sau ornamente, proaspete, uscate, albite, vopsite, impregnate sau pregătite în alt mod |
||
0604 |
Frunze, ramuri și alte părți de plante, fără flori și fără boboci de flori, ierburi, mușchi și licheni, pentru buchete și ornamente, proaspete, uscate, albite, vopsite, impregnate sau pregătite în alt mod |
||
0701 |
Cartofi, în stare proaspătă sau refrigerată: |
||
0701 10 00 |
|
||
0703 |
Ceapă, ceapă eșalotă, usturoi, praz și alte legume aliacee, în stare proaspătă sau refrigerată: |
||
0703 10 00 |
|
||
|
|
||
0703 10 19 |
|
||
0703101910 |
|
||
0703101930 |
|
||
0703 90 00 |
|
||
0703900010 |
|
||
0709 |
Alte legume, în stare proaspătă sau refrigerată: |
||
|
|
||
0709 99 |
|
||
0709 99 60 |
|
||
0710 |
Legume (nefierte sau fierte în apă sau în abur), congelate: |
||
0710 80 |
|
||
0710 80 10 |
|
||
0710 80 80 |
|
||
0710 80 85 |
|
||
0711 |
Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare: |
||
0711 20 |
|
||
0712 |
Legume uscate, întregi, tăiate felii sau bucăți, sfărâmate sau pulverizate, dar nepreparate în alt mod: |
||
0712 20 00 |
|
||
|
|
||
0712 31 00 |
|
||
0712 32 00 |
|
||
0712 33 00 |
|
||
0712 39 00 |
|
||
0712 90 |
|
||
0712 90 05 |
|
||
|
|
||
0712 90 19 |
|
||
0712 90 30 |
|
||
0712 90 50 |
|
||
0712 90 90 |
|
||
0713 |
Legume păstăi uscate, curățate de păstăi, chiar decorticate sau sfărâmate: |
||
0713 10 |
|
||
0713 10 10 |
|
||
0713 20 00 |
|
||
0713200010 |
|
||
|
|
||
0713 31 00 |
|
||
0713310010 |
|
||
0713 32 00 |
|
||
0713320010 |
|
||
0713 33 |
|
||
0713 33 10 |
|
||
0713 34 00 |
|
||
0713340010 |
|
||
0713 35 00 |
|
||
0713350010 |
|
||
0713 39 00 |
|
||
0713390010 |
|
||
0713 40 00 |
|
||
0713400010 |
|
||
0713 50 00 |
|
||
0713500010 |
|
||
0713 60 00 |
|
||
0713600010 |
|
||
0713 90 00 |
|
||
0713900010 |
|
||
0714 |
Rădăcini de manioc, de arorut sau de salep, topinamburi, batate și rădăcini și tuberculi similari, cu conținut ridicat de fecule sau inulină, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar tăiate în bucăți sau aglomerate sub formă de pelete; măduvă de sagotier |
||
0801 |
Nuci de cocos, nuci de Brazilia și nuci de cajou, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliță |
||
0802 |
Alte nuci cu coajă, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliță |
||
0803 |
Banane, inclusiv din specia «plantains» (Musa paradisiaca), proaspete sau uscate |
||
0804 |
Curmale, smochine, ananas, avocado, guave, mango și mangustan, proaspete sau uscate |
||
0805 |
Citrice, proaspete sau uscate |
||
0810 |
Alte fructe proaspete: |
||
0810 20 |
|
||
0810 30 |
|
||
0810 40 |
|
||
0810 50 00 |
|
||
0810 60 00 |
|
||
0810 70 00 |
|
||
0810 90 |
|
||
0811 |
Fructe și fructe nucifere, fierte sau nu în apă sau în abur, congelate, chiar cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori |
||
0812 |
Fructe și fructe nucifere conservate provizoriu (de exemplu cu ajutorul gazului sulfuros, în saramură, în apă sulfurată sau prin adăugare de alte substanțe care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii alimentației în această stare |
||
0813 |
Fructe uscate, altele decât cele de la pozițiile 0801-0806; amestecuri de fructe uscate sau de fructe nucifere de la acest capitol |
||
0814 00 00 |
Coji de citrice sau de pepeni (inclusiv pepeni verzi), proaspete, congelate, uscate, conservate temporar în saramură, apă sulfuroasă sau în alte soluții de conservare |
||
0901 |
Cafea, chiar prăjită sau decafeinizată; coji și pelicule de cafea; înlocuitori de cafea care conțin cafea, indiferent de proporțiile amestecului |
||
0902 |
Ceai, chiar aromatizat |
||
0904 |
Piper din genul Piper; fructe uscate sau zdrobite din genul Capsicum sau din genul Pimenta: |
||
|
|
||
0904 11 00 |
|
||
0904 12 00 |
|
||
0905 |
Vanilie |
||
0906 |
Scorțișoară și flori de scorțișoară |
||
0907 |
Cuișoare (fructe întregi, cuișoare și codițe) |
||
0908 |
Nucșoară, mirodenie din coaja uscată a nucșoarei și cardamom |
||
0909 |
Semințe de anason, de badian, de fenicul, de coriandru, de chimen sau de chimion; boabe de ienupăr |
||
0910 |
Ghimbir, șofran, curcumă, cimbru, frunze de dafin, curry și alte mirodenii |
||
1001 |
Grâu și meslin: |
||
|
|
||
1001 11 00 |
|
||
1002 |
Secară |
||
1003 |
Orz: |
||
1003 10 00 |
|
||
1003 90 00 |
|
||
1003900010 |
|
||
1003900020 |
|
||
1003900090 |
|
||
1004 |
Ovăz |
||
1005 |
Porumb: |
||
1005 10 |
|
||
1006 |
Orez: |
||
1006 10 |
|
||
1006 10 10 |
|
||
1007 |
Sorg boabe |
||
1008 |
Hrișcă, mei și semințe de iarba-cănărașului; alte cereale |
||
1102 |
Făină de cereale, alta decât de grâu sau de meslin |
||
1103 |
Crupe, griș și aglomerate sub formă de pelete, din cereale |
||
1104 |
Boabe de cereale altfel prelucrate (de exemplu decojite, presate, sub formă de fulgi, lustruite, tăiate sau zdrobite), cu excepția orezului de la poziția 1006; germeni de cereale, întregi, presați, sub formă de fulgi sau zdrobiți |
||
1105 |
Făină, griș, pudră, fulgi, granule și aglomerate sub formă de pelete, din cartofi |
||
1106 |
Făină, griș și pudră din legume păstăi uscate, de la poziția 0713, din sago sau din rădăcini sau tuberculi de la poziția 0714 și din produsele de la capitolul 8 |
||
1107 |
Malț, chiar prăjit |
||
1108 |
Amidon și fecule; inulină |
||
1201 |
Boabe de soia, chiar sfărâmate |
||
1202 |
Arahide, neprăjite și nici altfel preparate termic, chiar decorticate sau sfărâmate |
||
1203 00 00 |
Copră |
||
1204 |
Semințe de in, chiar sfărâmate |
||
1207 |
Alte semințe și fructe oleaginoase, chiar sfărâmate |
||
1208 |
Făină și griș din fructe și semințe oleaginoase, altele decât cele de muștar |
||
1209 |
Semințe, fructe și spori, destinate însămânțării |
||
1211 |
Plante și părți de plante, semințe și fructe din speciile folosite în principal în parfumerie, medicină sau ca insecticide, fungicide sau în scopuri similare, proaspete sau uscate, chiar tăiate, sfărâmate sau sub formă de pulbere |
||
1212 |
Roșcove, alge, sfeclă de zahăr și trestie de zahăr, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar pulverizate; sâmburi și miez de sâmburi de fructe și alte produse vegetale (inclusiv rădăcini de cicoare neprăjite din varietatea Cichorium intybus sativum) din soiuri destinate în principal alimentației umane, nedenumite și necuprinse în altă parte |
||
1213 00 00 |
Paie și pleavă de cereale brute, chiar tocate, măcinate, presate sau aglomerate sub formă de pelete |
||
1214 |
Gulii furajere, sfeclă furajeră, rădăcini furajere, fân, lucernă, trifoi, sparcetă, varză furajeră, lupin, măzăriche și alte produse furajere similare, chiar aglomerate sub formă de pelete |
||
1301 |
Lac; gume naturale, rășini, gume-rășini și oleorezine (spre exemplu, balsamuri) |
||
1302 |
Seve și extracte vegetale; substanțe pectice, pectinați și pectați; agar-agar și alte mucilagii și agenți de mărire a vâscozității derivate din produse vegetale, chiar modificate: |
||
|
|
||
1302 11 00 |
|
||
1501 |
Grăsime de porc (inclusiv untură) și grăsime de pasăre, altele decât cele de la pozițiile 0209 sau 1503 |
||
1502 |
Grăsimi de animale din speciile bovine, ovine sau caprine, altele decât cele de la poziția 1503 |
||
1503 |
Stearină din untură, ulei de untură, oleo-stearină, oleomargarină și ulei de seu, neemulsionate, neamestecate și nici altfel preparate: |
||
1504 |
Grăsimi și uleiuri și fracțiunile acestora, de pește sau de mamifere marine, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
||
1508 |
Ulei de arahide și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
||
1509 |
Ulei de măsline și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
||
1510 |
Alte uleiuri și fracțiunile acestora, obținute numai din măsline, chiar rafinate, dar nemodificate chimic și amestecurile acestor uleiuri sau fracțiuni cu uleiuri sau fracțiuni de la poziția 1509 |
||
1511 |
Ulei de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
||
1512 |
Ulei de semințe de floarea-soarelui, de șofrănel sau de semințe de bumbac și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic: |
||
|
|
||
1512 21 |
|
||
1512 29 |
|
||
1513 |
Ulei de cocos (ulei de copră), de sâmburi de palmier sau de babassu și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
||
1514 |
Uleiuri de rapiță, de rapiță sălbatică sau de muștar și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic: |
||
|
|
||
1514 99 |
|
||
1515 |
Alte grăsimi și uleiuri de origine vegetală (inclusiv ulei de jojoba) și fracțiunile acestora, fixe, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
||
|
|
||
1515 11 00 |
|
||
1515 19 |
|
||
1515 30 |
|
||
1515 50 |
|
||
1515 90 |
|
||
|
|
||
|
|
||
1515 90 21 |
|
||
1515 90 29 |
|
||
|
|
||
1515 90 31 |
|
||
1515 90 39 |
|
||
|
|
||
|
|
||
1515 90 40 |
|
||
|
|
||
1515 90 51 |
|
||
1515 90 59 |
|
||
|
|
||
1515 90 60 |
|
||
|
|
||
1515 90 91 |
|
||
1515 90 99 |
|
||
1516 |
Grăsimi și uleiuri animale sau vegetale și fracțiunile lor, hidrogenate parțial sau total, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, chiar rafinate, dar neprelucrate altfel: |
||
1516 10 |
|
||
1517 |
Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile acestora de la poziția 1516: |
||
1517 90 |
|
||
|
|
||
1517 90 99 |
|
||
1603 |
Extracte și sucuri de carne, de pești sau de crustacee, de moluște sau de alte nevertebrate acvatice |
||
1701 |
Zahăr din trestie sau din sfeclă și zaharoză chimic pură, în stare solidă: |
||
|
|
||
1701 12 |
|
||
|
|
||
1701 91 00 |
|
||
1701 99 |
|
||
1701 99 90 |
|
||
1702 |
Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr fără adaos de substanțe aromatizante sau de coloranți; înlocuitori de miere, chiar amestecați cu miere naturală; caramel: |
||
|
|
||
1702 11 00 |
|
||
1702 19 00 |
|
||
1702 20 |
|
||
1702 30 |
|
||
1702 40 |
|
||
1702 60 |
|
||
1703 |
Melase rezultate din extracția sau rafinarea zahărului |
||
2005 |
Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau în acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |
||
2005 10 00 |
|
||
2005 70 00 |
|
||
2007 |
Dulcețuri, jeleuri, marmelade, paste și piureuri de fructe, obținute prin fierbere, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori |
||
2301 |
Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete din carne sau organe, din pește sau din crustacee, moluște sau alte nevertebrate acvatice, improprii pentru alimentația umană; jumări: |
||
2301 10 00 |
|
||
2302 |
Tărâțe, spărturi și alte reziduuri, chiar aglomerate sub formă de pelete, provenite din măcinarea, presarea, cernerea sau din alte procedee de prelucrare a cerealelor sau a leguminoaselor |
||
2303 |
Reziduuri rezultate de la fabricarea amidonului și reziduuri similare, pulpa de sfeclă-de-zahăr, resturi rezultate din prelucrarea trestiei-de-zahăr și alte deșeuri rezultate de la fabricarea zahărului, depuneri și deșeuri rezultate de la fabricarea berii sau de la distilare, chiar aglomerate sub formă de pelete |
||
2304 00 00 |
Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de soia |
||
2305 00 00 |
Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de arahide |
||
2306 |
Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția grăsimilor sau uleiurilor vegetale, altele decât cele de la pozițiile 2304 sau 2305 |
||
2307 |
Drojdii de vin; tartru brut |
||
2308 |
Materiale vegetale și deșeuri vegetale, reziduuri și subproduse vegetale, chiar aglomerate sub formă de pelete, de tipul celor folosite în hrana animalelor, nedenumite și necuprinse în altă parte |
||
2309 |
Preparate de tipul celor utilizate pentru hrana animalelor |
||
2401 |
Tutunuri brute sau neprelucrate; deșeuri de tutun |
||
4301 |
Blănuri brute (inclusiv capetele, cozile, labele și alte bucăți utilizate în blănărie), altele decât pieile brute de la pozițiile 4101, 4102 sau 4103” |
ANEXA II
„ANEXA IV(b)
IMPORTURI ÎN FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI DE PRODUSE AGRICOLE ORIGINARE DIN COMUNITATE (TAXĂ VAMALĂ ZERO)
(taxă vamală zero în limitele contingentelor tarifare)
[menționate la articolul 27 alineatul (3) litera (b)]
Cod NC |
Denumirea mărfurilor |
Contingent tarifar anual (tone) |
Taxa vamală aplicabilă cantităților excedentare (în % din nivelul taxei vamale CNF) |
0401 |
Lapte și smântână din lapte, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori: |
800 |
100 |
0401 10 |
|
||
0401 10 10 |
|
||
0401 |
Lapte și smântână din lapte, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori: |
2 400 |
100 |
0401 20 |
|
||
0403 |
Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sau aromatizate, sau cu adaos de fructe, fructe nucifere sau cacao: |
1 300 |
100 |
0403 10 |
|
||
|
|
||
|
|
||
0403 10 11 |
|
||
0403 10 13 |
|
||
0403 90 |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
0403 90 51 |
|
||
0403 90 53 |
|
||
0403 90 59 |
|
||
0406 |
Brânză și caș: |
40 |
100 |
0406 10 |
|
||
0406 |
Brânză și caș: |
310 |
70 |
0406 20 |
|
||
0406 30 |
|
||
0406 |
Brânză și caș: |
650 |
100 |
0406 90 |
|
||
0701 |
Cartofi, în stare proaspătă sau refrigerată: |
450 |
100 |
0701 90 |
|
||
|
|
||
0701 90 90 |
|
||
0703 |
Ceapă, ceapă eșalotă, usturoi, praz și alte legume aliacee, în stare proaspătă sau refrigerată: |
300 |
100 |
0703 10 |
|
||
|
|
||
0703 10 19 |
|
||
1512 |
Ulei de semințe de floarea-soarelui, de șofrănel sau de semințe de bumbac și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic: |
100 |
100 |
|
|
||
1512 19 |
|
||
1512 19 90 |
|
||
1601 00 |
Cârnați și produse similare, din carne, din organe sau din sânge; preparate alimentare pe baza acestor produse |
3 400 |
70 |
1602 |
Alte preparate și conserve din carne, din organe sau din sânge |
2 050 |
70 |
2001 |
Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic: |
40 |
100 |
2001 10 00 |
|
||
2003 |
Ciuperci și trufe, preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic: |
50 |
100 |
2003 10 |
|
||
2003 10 20 |
|
||
2003 10 30 |
|
||
2003 90 |
|
||
2003 90 10 |
|
||
2005 |
Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau în acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |
150 |
100 |
2005 20 |
|
||
|
|
||
2005 20 20 |
|
||
2005 20 80 |
|
||
2005 |
Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau în acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |
60 |
100 |
2005 40 00 |
|
||
2009 |
Sucuri fructe (inclusiv mustul de struguri) și sucuri de legume, nefermentate, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori |
300 |
100” |
ANEXA III
„ANEXA IV(c)
IMPORTURI ÎN FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI DE PRODUSE AGRICOLE ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ (CONCESII ÎN LIMITELE CONTINGENTELOR TARIFARE)
[menționate la articolul 27 alineatul (3) litera (c)]
Cod NC |
Denumirea mărfurilor |
Contingent tarifar anual (tone) |
Taxa vamală aplicabilă (în % din nivelul taxei vamale CNF) |
0203 |
Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau congelată |
2 000 |
70 |
0203 |
Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau congelată |
200 |
50 |
0406 |
Brânză și caș |
600 |
70 |
0701 |
Cartofi, în stare proaspătă sau refrigerată: |
100 |
50 |
0701 90 |
|
ANEXA IV
„ANEXA V(c)
IMPORTURI ÎN FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI DE PRODUSE AGRICOLE ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ
(Taxă vamală zero în limitele contingentelor tarifare)
[menționate la articolul 28 alineatul (2)]
Cod NC (1) |
Denumirea mărfurilor |
Contingentele anuale scutite de taxe vamale |
0301 93 00 |
Crapi vii |
75 tone |
(1) Astfel cum a fost definit în legea privind tariful vamal — Monitorul Oficial nr. 23/03, 69/04, 10/08, 35/10 și 11/12 al fostei Republici iugoslave a Macedoniei; Decizia privind armonizarea și modificarea tarifului vamal — Monitorul Oficial nr. 169/12 al fostei Republici iugoslave a Macedoniei.”
ANEXA V
„ANEXA II
TAXE VAMALE APLICABILE MĂRFURILOR ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ IMPORTATE ÎN FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI
Cod NC |
Denumirea mărfurilor |
Taxa vamală aplicabilă (în % din nivelul taxei vamale CNF) |
||
0403 |
Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sau aromatizate, sau cu adaos de fructe, fructe nucifere sau cacao |
|
||
0403 10 |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
0403 10 51 |
|
50 |
||
0403 10 53 |
|
50 |
||
0403 10 59 |
|
50 |
||
|
|
|
||
0403 10 91 |
|
50 |
||
0403 10 93 |
|
50 |
||
0403 10 99 |
|
50 |
||
0403 90 |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
0403 90 71 |
|
50 |
||
0403 90 73 |
|
50 |
||
0403 90 79 |
|
50 |
||
|
|
|
||
0403 90 91 |
|
50 |
||
0403 90 93 |
|
50 |
||
0403 90 99 |
|
50 |
||
0405 |
Unt și alte grăsimi care provin din lapte; produse lactate tartinabile: |
|
||
0405 20 |
|
|
||
0405 20 10 |
|
0 |
||
0405 20 30 |
|
0 |
||
0501 00 00 |
Păr uman, brut, chiar spălat sau degresat; deșeuri de păr uman |
0 |
||
0502 |
Păr de porc sau de mistreț; păr de bursuc și alte tipuri de păr pentru perii și articole similare; deșeuri din aceste tipuri de păr |
0 |
||
0505 |
Piei de păsări și alte părți de păsări, acoperite cu penele lor sau cu fulgii ori cu puful lor, pene și părți de pene (cu marginile fasonate sau nu) și puf, brute sau simplu curățate, dezinfectate sau tratate în vederea conservării lor; pulbere și deșeuri de pene sau de părți de pene |
0 |
||
0506 |
Oase și coarne brute, degresate, prelucrate sumar (dar nedecupate în forme), tratate cu acid sau degelatinate; pulbere și deșeuri din acestea |
0 |
||
0507 |
Fildeș, carapace de broască țestoasă, fanoane și filamente de fanoane de balenă, coarne, ramuri de coarne de cerb, copite, unghii, gheare și ciocuri, brute sau prelucrate sumar, dar nedecupate în forme; pulbere și deșeuri din aceste produse |
0 |
||
0508 00 00 |
Corali și similare, brute sau prelucrate sumar, dar neprelucrate altfel; cochilii și carapace de moluște, de crustacee sau de echinoderme și oase de sepii, brute sau prelucrate sumar, dar nedecupate în forme, pulbere și deșeuri din acestea |
0 |
||
0510 00 00 |
Chihlimbar cenușiu, castoreum, zibetă și mosc; cantaride; bilă, chiar uscată; glande și alte substanțe de origine animală folosite la prepararea produselor farmaceutice, proaspete, refrigerate, congelate sau altfel conservate provizoriu |
0 |
||
0511 |
Produse de origine animală, nedenumite și necuprinse în altă parte, animale moarte menționate la capitolul 1 sau 3, improprii alimentației umane: |
|
||
|
|
|
||
0511 99 |
|
|
||
|
|
|
||
0511 99 31 |
|
0 |
||
0511 99 39 |
|
0 |
||
0710 |
Legume, nefierte sau fierte în apă sau în abur, congelate |
|
||
0710 40 00 |
|
0 |
||
0711 |
Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare: |
|
||
0711 90 |
|
|
||
|
|
|
||
0711 90 30 |
|
0 |
||
0903 00 00 |
Maté |
0 |
||
1212 |
Roșcove, alge, sfeclă de zahăr și trestie de zahăr, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar pulverizate; sâmburi și miez de sâmburi de fructe și alte produse vegetale (inclusiv rădăcini de cicoare neprăjite din varietatea Cichorium intybus sativum) destinate în principal alimentației umane, nedenumite și necuprinse în altă parte: |
|
||
|
|
|
||
1212 29 00 |
|
0 |
||
1302 |
Seve și extracte vegetale; substanțe pectice, pectinați și pectați; agar-agar și alte mucilagii și agenți de mărire a vâscozității, derivați din produse vegetale, chiar modificați: |
|
||
|
|
|
||
1302 12 00 |
|
0 |
||
1302 13 00 |
|
0 |
||
1302 19 |
|
|
||
1302 19 20 |
|
0 |
||
1302 19 70 |
|
0 |
||
1302 20 |
|
100 |
||
|
|
|
||
1302 31 00 |
|
0 |
||
1302 32 |
|
|
||
1302 32 10 |
|
0 |
||
1401 |
Materii vegetale de tipul celor folosite în principal în industria împletiturilor (de exemplu bambus, ramuri de palmier, papură, stuf, trestie, răchită, rafie, paie de cereale curățate, albite sau vopsite, coajă de tei) |
0 |
||
1404 |
Produse vegetale nedenumite și necuprinse în altă parte |
0 |
||
1505 00 |
Usuc și grăsimi derivate din acesta, inclusiv lanolina |
0 |
||
1506 00 00 |
Alte grăsimi și uleiuri de origine animală și fracțiunile lor, rafinate sau nu, dar nemodificate chimic |
0 |
||
1515 |
Alte grăsimi și uleiuri de origine vegetală (inclusiv ulei de jojoba) și fracțiunile acestora, fixe, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
|
||
1515 90 |
|
|
||
1515 90 11 |
|
0 |
||
1516 |
Grăsimi și uleiuri animale sau vegetale și fracțiunile lor, hidrogenate parțial sau total, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, chiar rafinate, dar neprelucrate altfel: |
|
||
1516 20 |
|
|
||
1516 20 10 |
|
0 |
||
1517 |
Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile acestora de la poziția 1516: |
|
||
1517 10 |
|
100 |
||
1517 90 |
|
|
||
1517 90 10 |
|
100 |
||
|
|
|
||
1517 90 93 |
|
0 |
||
1518 00 |
Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală și fracțiunile acestora fierte, oxidate, deshidratate, sulfurate, suflate, polimerizate prin căldură în vacuum sau gaz inert sau altfel modificate chimic, cu excepția celor de la poziția 1516; amestecuri sau preparate nealimentare din grăsimi sau uleiuri animale sau vegetale sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri cuprinse în prezentul capitol, nedenumite și necuprinse în altă parte |
0 |
||
1520 00 00 |
Glicerină brută; ape și leșii de glicerină |
0 |
||
1521 |
Ceară de origine vegetală (alta decât trigliceridele), ceară de albine sau de alte insecte și spermanțet, chiar rafinată sau colorată |
0 |
||
1522 00 |
Degras; reziduuri provenite din tratarea grăsimilor sau a cerii animale sau vegetale: |
|
||
1522 00 10 |
|
0 |
||
1702 |
Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr fără adaos de substanțe aromatizante sau de coloranți; înlocuitori de miere, chiar amestecați cu miere naturală; caramel: |
|
||
1702 50 00 |
|
0 |
||
1702 90 |
|
|
||
1702 90 10 |
|
100 |
||
1704 |
Produse de cofetărie zaharoase (inclusiv ciocolata albă), fără conținut de cacao |
50 |
||
1803 |
Pastă de cacao, degresată sau nu |
0 |
||
1804 00 00 |
Unt, grăsime și ulei de cacao |
0 |
||
1805 00 00 |
Pudră de cacao, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori |
0 |
||
1806 |
Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao: |
|
||
1806 10 |
|
0 |
||
1806 20 |
|
50 |
||
|
|
|
||
1806 31 00 |
|
50 |
||
1806 32 |
|
50 |
||
1806 90 |
|
50 |
||
1901 |
Extracte de malț; preparate alimentare din făină, crupe, griș, amidon, fecule sau extracte de malț, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 40 % din greutate, calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte; preparate alimentare din produsele de la pozițiile 0401-0404, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 5 % din greutate, calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte |
0 |
||
1902 |
Paste alimentare, chiar fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau chiar altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lazane, gnochi, ravioli, caneloni; cușcuș, chiar preparat: |
|
||
|
|
|
||
1902 11 00 |
|
50 |
||
1902 19 |
|
50 |
||
1902 20 |
|
|
||
1902 20 10 |
|
0 |
||
1902 20 30 |
|
100 |
||
|
|
|
||
1902 20 91 |
|
50 |
||
1902 20 99 |
|
50 |
||
1902 30 |
|
50 |
||
1902 40 |
|
50 |
||
1903 00 00 |
Tapioca și înlocuitorii săi preparați din fecule, sub formă de fulgi, granule, boabe mici, criblură sau alte forme similare |
0 |
||
1904 |
Produse pe bază de cereale obținute prin expandare sau prăjire (de exemplu corn flakes); cereale (altele decât porumbul), sub formă de boabe sau sub formă de fulgi ori de alte grăunțe preparate (cu excepția făinii, a crupelor și a grișului), prefierte sau altfel preparate, nedenumite și necuprinse în altă parte |
100 |
||
1905 |
Produse de brutărie, de patiserie și biscuiți, chiar cu adaos de cacao; ostii, cașete goale de tipul celor utilizate pentru medicamente, vafe cu capac, paste uscate din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare |
50 |
||
2001 |
Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic: |
|
||
2001 90 |
|
|
||
2001 90 30 |
|
0 |
||
2001 90 40 |
|
0 |
||
2001 90 92 |
|
0 |
||
2004 |
Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |
|
||
2004 10 |
|
|
||
|
|
|
||
2004 10 91 |
|
0 |
||
2004 90 |
|
|
||
2004 90 10 |
|
0 |
||
2005 |
Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau în acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |
|
||
2005 20 |
|
|
||
2005 20 10 |
|
0 |
||
2005 80 00 |
|
0 |
||
2008 |
Fructe, fructe nucifere și alte părți comestibile de plante, altfel preparate sau conservate, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori sau de alcool, nedenumite și necuprinse în altă parte: |
|
||
|
|
|
||
2008 11 |
|
|
||
2008 11 10 |
|
0 |
||
|
|
|
||
2008 91 00 |
|
0 |
||
2008 99 |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
2008 99 85 |
|
0 |
||
2008 99 91 |
|
0 |
||
2101 |
Extracte, esențe și concentrate de cafea, de ceai sau de maté și preparate pe bază de aceste produse sau pe bază de cafea, de ceai sau de maté; cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți ai cafelei și extractele, esențele și concentratele acestora |
0 |
||
2102 |
Drojdii (active sau inactive); alte microorganisme monocelulare moarte (cu excepția vaccinurilor de la poziția 3002); prafuri de copt preparate |
100 |
||
2103 |
Preparate pentru sosuri și sosuri preparate; condimente și asezonatori, compuși; făină de muștar și muștar preparat: |
|
||
2103 10 00 |
|
0 |
||
2103 20 00 |
|
100 |
||
2103 30 |
|
0 |
||
2103 90 |
|
|
||
2103 90 10 |
|
0 |
||
2103 90 30 |
|
0 |
||
2103 90 90 |
|
|
||
2103909010 |
|
0 |
||
2103909050 |
|
100 |
||
2103909090 |
|
0 |
||
2104 |
Supe, ciorbe și supe cremă preparate; preparate alimentare compuse, omogenizate: |
|
||
2104 10 00 |
|
50 |
||
2104 20 00 |
|
0 |
||
2105 00 |
Înghețată și alte produse similare sub formă de înghețată, comestibilă, cu sau fără cacao |
0 |
||
2106 |
Preparate alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte: |
|
||
2106 10 |
|
0 |
||
2106 90 |
|
|
||
2106 90 20 |
|
0 |
||
|
|
|
||
2106 90 92 |
|
0 |
||
2106 90 98 |
|
0 |
||
2201 |
Ape, inclusiv apele minerale naturale sau artificiale și apele gazeificate, care nu conțin zahăr sau alți îndulcitori și nici aromatizanți; gheață și zăpadă |
50 |
||
2202 |
Ape, inclusiv ape minerale și ape gazeificate, care conțin zahăr sau alți îndulcitori sau aromatizate și alte băuturi nealcoolice, cu excepția sucurilor de fructe sau de legume de la poziția 2009 |
50 |
||
2203 00 |
Bere fabricată din malț |
0 |
||
2205 |
Vermuturi și alte vinuri din struguri proaspeți, aromatizate cu plante sau substanțe aromatice |
0 |
||
2207 |
Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic de minimum 80 % vol; alcool etilic denaturat și alte distilate denaturate, cu orice titru |
0 |
||
2208 |
Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic de maximum 80 % vol.; distilate, lichioruri și alte băuturi spirtoase |
0 |
||
2402 |
Țigări de foi (inclusiv cele cu capete tăiat(e), trabucuri și țigarete, din tutun sau din înlocuitori de tutun |
70 |
||
2403 |
Alte produse din tutun și înlocuitorii săi, prelucrate; tutunuri «omogenizate» sau «reconstituite»; extracte și esențe de tutun |
100 |
||
2905 |
Alcooli aciclici și derivații lor halogenați, sulfonați, nitrați sau nitrozați: |
|
||
|
|
|
||
2905 43 00 |
|
0 |
||
2905 44 |
|
0 |
||
2905 45 00 |
|
0 |
||
3301 |
Uleiuri esențiale (terpenice sau neterpenice), incluzând cele așa-zise «concrete» sau «absolute»; rășini; oleorășini de extracție; soluții concentrate de uleiuri esențiale în grăsimi, în uleiuri stabilizate, în ceară sau în substanțe similare, obținute prin extracție din flori sau macerare; subproduse terpenice reziduale de la deterpenizarea uleiurilor esențiale; ape distilate aromatice și soluții apoase de uleiuri esențiale: |
|
||
3301 90 |
|
0 |
||
3302 |
Amestecuri de substanțe odoriferante și amestecuri (inclusiv soluțiile alcoolice) pe baza uneia sau mai multor substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate ca materii prime în industrie; alte preparate pe bază de substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate pentru fabricarea băuturilor: |
|
||
3302 10 |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
3302 10 10 |
|
0 |
||
|
|
|
||
3302 10 21 |
|
0 |
||
3302 10 29 |
|
0 |
||
3501 |
Cazeină, cazeinați și alți derivați ai cazeinei; cleiuri de cazeină: |
|
||
3501 10 |
|
0 |
||
3501 90 |
|
|
||
3501 90 90 |
|
0 |
||
3505 |
Dextrine și alte amidonuri și fecule modificate (de exemplu, amidonuri și fecule pregelatinizate sau esterificate); cleiuri pe bază de amidon sau de fecule, de dextrine sau de alte amidonuri sau fecule modificate |
0 |
||
3809 |
Agenți de apretare sau finisare, acceleratori de vopsire sau de fixare a substanțelor colorante și alte produse și preparate (de exemplu produse pentru scrobit și preparate pentru mordansare), de felul celor folosite în industria textilă, industria hârtiei, industria pielăriei sau în alte industrii similare, nedenumite și necuprinse în altă parte: |
|
||
3809 10 |
|
0 |
||
3823 |
Acizi grași monocarboxilici industriali; uleiuri acide de rafinare; alcooli grași industriali |
0 |
||
3824 |
Lianți preparați pentru tipare sau miezuri de turnătorie; produse chimice și preparate ale industriei chimice sau ale industriilor conexe (inclusiv cele constând în amestecuri de produse naturale), nedenumite și necuprinse în altă parte: |
|
||
3824 60 |
|
0” |
ANEXA VI
„ANEXA III
TAXELE VAMALE APLICABILE IMPORTURILOR ÎN FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI DE PRODUSE ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ (TAXĂ VAMALĂ ZERO ÎN LIMITELE CONTINGENTELOR TARIFARE)
Cod NC |
Denumirea mărfurilor |
Contingent tarifar anual (tone) |
Taxa vamală aplicabilă (în % din nivelul taxei vamale CNF) |
0403 |
Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sau aromatizate, sau cu adaos de fructe, fructe nucifere sau cacao |
370 |
0 |
0403 10 |
|
||
|
|
||
|
|
||
0403 10 51 |
|
||
0403 10 53 |
|
||
|
|
||
0403 10 91 |
|
||
0403 10 93 |
|
||
0403 10 99 |
|
||
0403 90 |
|
||
|
|
||
|
|
||
0403 90 91 |
|
||
0403 90 93 |
|
||
1517 |
Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile acestora de la poziția 1516: |
450 |
0 |
1517 10 |
|
||
1704 |
Produse zaharoase (inclusiv ciocolată albă), fără cacao: |
385 |
0 |
1704 90 |
|
||
1806 |
Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao: |
1 150 |
0 |
1806 20 |
|
||
|
|
||
1806 31 00 |
|
||
1806 32 |
|
||
1806 90 |
|
||
1902 |
Paste alimentare, chiar fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau chiar altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lazane, gnochi, ravioli, caneloni; cușcuș, preparat sau nu |
215 |
0 |
1905 |
Produse de brutărie, de patiserie și biscuiți, chiar cu adaos de cacao; hostii, cașete goale de tipul celor utilizate pentru medicamente, vafe cu capac, paste uscate din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare |
1 435 |
0 |
2102 |
Drojdii (active sau inactive); alte microorganisme monocelulare moarte (cu excepția vaccinurilor de la poziția 3002); praf de copt preparat: |
850 |
0 |
2102 10 |
|
||
2102 |
Drojdii (active sau inactive); alte microorganisme monocelulare moarte (cu excepția vaccinurilor de la poziția 3002); praf de copt preparat: |
35 |
0 |
2102 30 00 |
|
||
2103 |
Sosuri și preparate pentru sosuri; condimente și asezonatori, compuși; făină de muștar și muștar preparat |
100 |
0 |
2104 |
Supe, ciorbe și supe cremă preparate; preparate alimentare compuse omogenizate: |
450 |
0 |
2104 10 00 |
|
||
2201 |
Ape, inclusiv apele minerale naturale sau artificiale și apele gazeificate, care nu conțin zahăr sau alți îndulcitori și nici aromatizanți; gheață și zăpadă |
1 050 |
0 |
2202 |
Ape, inclusiv ape minerale și ape gazeificate, care conțin zahăr sau alți îndulcitori sau aromatizate și alte băuturi nealcoolice, cu excepția sucurilor de fructe sau de legume de la poziția 2009 |
1 670 |
0 |
2402 |
Țigări de foi (inclusiv cele cu capete tăiate), trabucuri și țigarete, din tutun sau din înlocuitori de tutun: |
100 |
0 |
2402 20 |
|
TAXELE VAMALE APLICABILE IMPORTURILOR ÎN FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI DE PRODUSE ORIGINARE DIN UNIUNEA EUROPEANĂ (TAXĂ VAMALĂ ZERO ÎN LIMITELE CONTINGENTELOR TARIFARE) (1)
Cod NC |
Denumirea mărfurilor |
Contingent tarifar anual (tone) |
Taxa vamală aplicabilă |
2201 |
Ape, inclusiv apele minerale naturale sau artificiale și apele gazeificate, care nu conțin zahăr sau alți îndulcitori și nici aromatizanți; gheață și zăpadă |
150 |
12 % |
2402 |
Țigări de foi (inclusiv cele cu capete tăiate), trabucuri și țigarete, din tutun sau din înlocuitori de tutun: |
270 |
27 % |
2402 20 |
|
(1) Taxa vamală aplicabilă cantităților excedentare este prevăzută în anexa II
ANEXA VII
„1. |
Importurile în Uniunea Europeană ale următoarelor produse originare din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei fac obiectul concesiilor stabilite în continuare:
|
„3. |
Importurile în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei ale următoarelor produse originare din Uniunea Europeană fac obiectul concesiilor stabilite în continuare:
|
(1) La cererea uneia dintre părțile contractante, se pot organiza consultări pentru a se adapta contingentele prin transferul cantităților ce depășesc 6 000 hl de la contingentul aplicabil poziției ex 2204 29 la contingentul aplicabil la pozițiile ex 2204 10 și ex 2204 21.”
ANEXA VIII
„PROTOCOLUL NR. 4
ANEXA IV
TEXTUL DECLARAȚIEI PE FACTURĂ
Declarația pe factură, al cărei text este prezentat în continuare, trebuie să fie întocmită în conformitate cu notele de subsol. Cu toate acestea, reproducerea notelor de subsol nu este necesară.
Versiunea în limba bulgară
Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (1)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с …. (2) преференциален произход.
Versiunea în limba spaniolă
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no … (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (2).
Versiunea în limba cehă
Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).
Versiunea în limba daneză
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).
Versiunea în limba germană
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben ist, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.
Versiunea în limba estonă
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
Versiunea în limba greacă
Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. … (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).
Versiunea în limba engleză
The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.
Versiunea în limba franceză
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no … (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (2).
Versiunea în limba croată
Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. … (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi … (2) preferencijalnog podrijetla.
Versiunea în limba italiană
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. … (1)), dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).
Versiunea în limba letonă
To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme … (2).
Versiunea în limba lituaniană
Šiame dokumente išvardytųproduktų eksportuotojas (muitinėsliudijimo Nr. … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės produktai.
Versiunea în limba maghiară
A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális … (2) származásúak.
Versiunea în limba malteză
L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali … (2).
Versiunea în limba neerlandeză
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (2).
Versiunea în limba polonă
Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr. … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.
Versiunea în limba portugheză
O abaixo assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento (autorizaçăo aduaneira n.o … (1)), declara que, salvo e indicaçăo expressa em contrário, estes produtos săo de origem preferencial … (2).
Versiunea în limba română
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. … (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).
Versiunea în limba slovacă
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia … (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).
Versiunea în limba slovenă
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.
Versiunea în limba finlandeză
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (2).
Versiunea în limba suedeză
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).
Versiunea fostei Republici iugoslave a Macedoniei
Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. … (1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со … (2) преференциjaлно потекло.
(Locul și data)
(Semnătura exportatorului. În plus, trebuie indicat cu scris lizibil numele persoanei care semnează declarația.)
(1) Atunci când declarația pe factură este întocmită de către un exportator autorizat, numărul autorizației exportatorului autorizat trebuie completat în acest spațiu. Atunci când declarația de pe factură nu este întocmită de un exportator autorizat, cuvintele din paranteză se omit sau spațiul nu se completează.
(2) Se va indica originea produselor. În cazul în care declarația de pe factură se referă integral sau parțial la produse originare din Ceuta și Melilla, exportatorul trebuie să le precizeze în mod clar în documentul pe care s-a făcut declarația, prin simbolul «CM».
(3) Aceste indicații se pot omite dacă informația există în documentul propriu-zis.
(4) În cazurile în care exportatorul nu este obligat să semneze, această excepție se referă și la obligația de a preciza numele semnatarului.”
REGULAMENTE
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/43 |
REGULAMENTUL (UE) NR. 980/2014 AL COMISIEI
din 16 septembrie 2014
de stabilire a unei interdicții a pescuitului de vulpi și pisici de mare în apele Uniunii din zonele IIa și IV de către navele care arborează pavilionul Franței
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2014. |
(2) |
Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2014. |
(3) |
Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Epuizarea cotei
Cota de pescuit alocată pentru 2014 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.
Articolul 2
Interdicții
Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.
Articolul 3
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 septembrie 2014.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Lowri EVANS
Director general pentru afaceri maritime și pescuit
(1) JO L 343, 22.12.2009, p. 1.
(2) Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului din 20 ianuarie 2014 de stabilire, pentru anul 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii (JO L 24, 28.1.2014, p. 1).
ANEXĂ
Nr. |
25/TQ43 |
Stat membru |
Franța |
Stoc |
SRX/2AC4-C |
Specie |
Vulpi și pisici-de-mare (Rajiformes) |
Zonă |
Apele Uniunii din zonele IIa și IV |
Data încetării activităților |
22.8.2014 |
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/45 |
REGULAMENTUL (UE) NR. 981/2014 AL COMISIEI
din 16 septembrie 2014
de interzicere a pescuitului de cambulă de Baltica în Skagerrak de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2014. |
(2) |
Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2014. |
(3) |
Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Epuizarea cotei
Cota de pescuit alocată pentru 2014 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.
Articolul 2
Interdicții
Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.
Articolul 3
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 septembrie 2014.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Lowri EVANS
Director general pentru afaceri maritime și pescuit
(1) JO L 343, 22.12.2009, p. 1.
(2) Regulamentul (UE) nr. 43/2014 al Consiliului din 20 ianuarie 2014 de stabilire, pentru anul 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii (JO L 24, 28.1.2014, p. 1).
ANEXĂ
Nr. |
26/TQ43 |
Stat membru |
Țările de Jos |
Stoc |
PLE/03AN. |
Specie |
Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa) |
Zonă |
Skagerrak |
Data încetării activităților |
25.8.2014 |
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/47 |
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 982/2014 AL COMISIEI
din 17 septembrie 2014
de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
întrucât:
(1) |
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
(2) |
Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 septembrie 2014.
Pentru Comisie,
pentru președinte
Jerzy PLEWA
Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
(1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
(2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
ANEXĂ
Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
(EUR/100 kg) |
||
Codul NC |
Codul țării terțe (1) |
Valoarea forfetară de import |
0702 00 00 |
MK |
56,1 |
TR |
84,0 |
|
XS |
82,8 |
|
ZZ |
74,3 |
|
0707 00 05 |
TR |
107,9 |
ZZ |
107,9 |
|
0709 93 10 |
TR |
125,5 |
ZZ |
125,5 |
|
0805 50 10 |
AR |
165,5 |
CL |
174,2 |
|
IL |
155,5 |
|
UY |
131,6 |
|
ZA |
146,5 |
|
ZZ |
154,7 |
|
0806 10 10 |
BR |
164,4 |
EG |
161,0 |
|
MA |
157,9 |
|
MK |
32,3 |
|
TR |
118,4 |
|
ZZ |
126,8 |
|
0808 10 80 |
BA |
49,3 |
BR |
65,2 |
|
CL |
96,6 |
|
NZ |
119,7 |
|
US |
129,4 |
|
ZA |
104,5 |
|
ZZ |
94,1 |
|
0808 30 90 |
CN |
101,9 |
TR |
121,9 |
|
ZZ |
111,9 |
|
0809 30 |
TR |
126,8 |
ZZ |
126,8 |
|
0809 40 05 |
MK |
27,4 |
ZZ |
27,4 |
(1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.
DECIZII
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/49 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI
din 17 septembrie 2014
privind recunoașterea sistemului „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” în vederea demonstrării conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivelor 98/70/CE și 2009/28/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului
(2014/666/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (1), în special articolul 7c alineatul (6),
având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (2), în special articolul 18 alineatul (6),
după consultarea Comitetului privind durabilitatea biocarburanților și biolichidelor,
întrucât:
(1) |
Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE stabilesc criterii de durabilitate pentru biocarburanți. Articolele 7b și 7c și anexa IV la Directiva 98/70/CE sunt similare articolelor 17 și 18 și anexei V la Directiva 2009/28/CE. |
(2) |
În cazul în care biocarburanții și biolichidele se iau în considerare pentru scopurile menționate la articolul 17 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Directiva 2009/28/CE, statele membre ar trebui să solicite operatorilor economici să demonstreze că biocarburanții și biolichidele respectă criteriile de durabilitate prevăzute în articolul 17 alineatele (2)-(5) din Directiva 2009/28/CE. |
(3) |
Atunci când un operator economic furnizează dovezi sau date obținute în conformitate cu un sistem voluntar care a fost recunoscut de Comisie, în măsura prevăzută în decizia de recunoaștere, un stat membru nu ar trebui să solicite furnizorului să furnizeze dovezi suplimentare ale conformității cu criteriile de durabilitate. |
(4) |
Cererea de recunoaștere a faptului că sistemul „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” demonstrează că loturile de biocarburanți respectă criteriile de durabilitate stabilite în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE a fost transmisă pentru prima dată Comisiei la 16 mai 2011. Versiunea actualizată a sistemului a fost transmisă la 7 februarie 2014. Sistemul funcționează în Regatul Unit și poate acoperi culturi care se combină, precum cele de cereale, oleaginoase și sfeclă de zahăr. Acest sistem include etapele de comercializare, transport și depozitare a materiilor prime agricole de la poarta fermei până la primul prelucrător, iar pentru celelalte etape se bazează pe alte sisteme voluntare recunoscute de Comisie. Este, prin urmare, responsabilitatea sistemului „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” să se asigure că recunoașterea emisă de Comisie pentru sistemele cu care colaborează rămâne valabilă pe toată durata cooperării. Sistemul recunoscut ar trebui să fie disponibil în cadrul platformei în materie de transparență înființate în temeiul Directivei 2009/28/CE. |
(5) |
În urma evaluării sistemului „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops”, s-a constatat că acesta respectă în mod adecvat toate criteriile de durabilitate prevăzute de Directiva 98/70/CE și de Directiva 2009/28/CE, cu excepția articolului 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE și a articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE. Sistemul furnizează însă date exacte cu privire la elementele solicitate de operatorii economici din avalul lanțului de custodie pentru demonstrarea conformității cu articolul 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE și cu articolul 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și aplică o metodologie de echilibrare a masei care corespunde cerințelor de la articolul 7c alineatul (1) din Directiva 98/70/CE și de la articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE. |
(6) |
În urma evaluării sistemului „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops”, s-a constatat că acesta îndeplinește standardele adecvate de fiabilitate, transparență și auditare independentă. |
(7) |
Sistemul „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” a fost evaluat în raport cu legislația în vigoare la momentul adoptării prezentei decizii. În cazul unor modificări relevante ale temeiului juridic, Comisia ar trebui să evalueze sistemul cu scopul de a stabili dacă acesta continuă să respecte în mod corespunzător criteriile de durabilitate pentru care a fost recunoscut. |
(8) |
În cazul unor modificări ale sistemului, Comisia ar trebui să evalueze sistemul cu scopul de a stabili dacă acesta continuă să respecte în mod corespunzător criteriile de durabilitate pentru care a fost recunoscut. |
(9) |
Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului privind durabilitatea biocarburanților și biolichidelor, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Sistemul „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” (denumit în continuare „sistemul”), prezentat Comisiei în scopul recunoașterii la 7 februarie 2014, demonstrează că loturile de biocarburanți respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 7b alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 98/70/CE și la articolul 17 alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 2009/28/CE.
Sistemul utilizează date exacte în sensul articolului 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE și al articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE prin aceea că garantează că toate informațiile relevante de la agenții economici din amontele lanțului de custodie sunt transferate către operatorii economici din avalul lanțului de custodie.
Sistemul poate fi utilizat pentru a demonstra conformitatea cu articolul 7c alineatul (1) din Directiva 98/70/CE și cu articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE până la primul prelucrător al materiilor prime.
Articolul 2
Dacă, după adoptarea prezentei decizii, conținutul sistemului suferă modificări care ar putea afecta temeiul prezentei decizii, modificările în cauză sunt notificate Comisiei fără întârziere. Comisia evaluează modificările notificate pentru a stabili dacă sistemul continuă să respecte în mod corespunzător criteriile de durabilitate pentru care este recunoscut.
Dacă s-a demonstrat clar că sistemul nu a pus în aplicare elemente considerate esențiale pentru prezenta decizie și dacă au loc încălcări structurale grave ale respectivelor elemente, Comisia poate abroga prezenta decizie.
Articolul 3
Prezenta decizie este valabilă timp de cinci ani.
Articolul 4
Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 17 septembrie 2014.
Pentru Comisie
Președintele
José Manuel BARROSO
(1) JO L 350, 28.12.1998, p. 58.
(2) JO L 140, 5.6.2009, p. 16.
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/51 |
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI
din 17 septembrie 2014
privind recunoașterea sistemului „Universal Feed Assurance Scheme” în vederea demonstrării conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivelor 98/70/CE și 2009/28/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului
(2014/667/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (1), în special articolul 7c alineatul (6),
având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (2), în special articolul 18 alineatul (6),
după consultarea Comitetului privind durabilitatea biocarburanților și biolichidelor,
întrucât:
(1) |
Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE stabilesc criterii de durabilitate pentru biocarburanți. Articolele 7b și 7c și anexa IV la Directiva 98/70/CE sunt similare articolelor 17 și 18 și anexei V la Directiva 2009/28/CE. |
(2) |
În cazul în care biocarburanții și biolichidele se iau în considerare pentru scopurile menționate la articolul 17 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Directiva 2009/28/CE, statele membre ar trebui să solicite operatorilor economici să demonstreze că biocarburanții și biolichidele respectă criteriile de durabilitate prevăzute în articolul 17 alineatele (2)-(5) din Directiva 2009/28/CE. |
(3) |
Atunci când un operator economic furnizează dovezi sau date obținute în conformitate cu un sistem voluntar care a fost recunoscut de Comisie, în măsura prevăzută în decizia de recunoaștere, un stat membru nu ar trebui să solicite furnizorului să furnizeze dovezi suplimentare ale conformității cu criteriile de durabilitate. |
(4) |
Cererea de recunoaștere a faptului că sistemul „Universal Feed Assurance Scheme” demonstrează că loturile de biocarburanți respectă criteriile de durabilitate stabilite în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE a fost transmisă pentru prima dată Comisiei la 16 mai 2011. Versiunea actualizată a sistemului a fost transmisă la 7 februarie 2014. Sistemul funcționează în Regatul Unit și acoperă ingrediente pentru furaje și furaje combinate, precum și culturi care se pot combina. Acest sistem include etapele de comercializare, transport și depozitare a materiilor prime agricole de la poarta fermei până la primul prelucrător, iar pentru celelalte etape se bazează pe alte sisteme voluntare recunoscute de Comisie. Este, prin urmare, responsabilitatea sistemului „Universal Feed Assurance Scheme” să se asigure că recunoașterea emisă de Comisie pentru sistemele cu care colaborează rămâne valabilă pe toată durata cooperării. Sistemul recunoscut ar trebui să fie disponibil în cadrul platformei în materie de transparență înființate în temeiul Directivei 2009/28/CE. |
(5) |
În urma evaluării sistemului „Universal Feed Assurance Scheme”, s-a constatat că acesta respectă în mod adecvat toate criteriile de durabilitate prevăzute de Directiva 98/70/CE și de Directiva 2009/28/CE, cu excepția articolului 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE și a articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE. Sistemul furnizează însă date exacte cu privire la elementele solicitate de operatorii economici din avalul lanțului de custodie pentru demonstrarea conformității cu articolul 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE și cu articolul 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și aplică o metodologie de echilibrare a masei care corespunde cerințelor de la articolul 7c alineatul (1) din Directiva 98/70/CE și de la articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE. |
(6) |
În urma evaluării sistemului „Universal Feed Assurance Scheme”, s-a constatat că acesta îndeplinește standardele adecvate de fiabilitate, transparență și auditare independentă. |
(7) |
Sistemul „Universal Feed Assurance Scheme” a fost evaluat în raport cu legislația în vigoare la momentul adoptării prezentei decizii. În cazul unor modificări relevante ale temeiului juridic, Comisia ar trebui să evalueze sistemul cu scopul de a stabili dacă acesta continuă să respecte în mod corespunzător criteriile de durabilitate pentru care a fost recunoscut. |
(8) |
În cazul unor modificări ale sistemului, Comisia ar trebui să evalueze sistemul cu scopul de a stabili dacă acesta continuă să respecte în mod corespunzător criteriile de durabilitate pentru care a fost recunoscut. |
(9) |
Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului privind durabilitatea biocarburanților și biolichidelor, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Sistemul „Universal Feed Assurance Scheme” (denumit în continuare „sistemul”), prezentat Comisiei în scopul recunoașterii la 7 februarie 2014, demonstrează că loturile de biocarburanți respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 7b alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 98/70/CE și la articolul 17 alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 2009/28/CE.
Sistemul utilizează date exacte în sensul articolului 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE și al articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE prin aceea că garantează că toate informațiile relevante de la agenții economici din amontele lanțului de custodie sunt transferate către operatorii economici din avalul lanțului de custodie.
Sistemul poate fi utilizat pentru a demonstra conformitatea cu articolul 7c alineatul (1) din Directiva 98/70/CE și cu articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE până la primul prelucrător al materiilor prime.
Articolul 2
Dacă, după adoptarea prezentei decizii, conținutul sistemului suferă modificări care ar putea afecta temeiul prezentei decizii, modificările în cauză sunt notificate Comisiei fără întârziere. Comisia evaluează modificările notificate pentru a stabili dacă sistemul continuă să respecte în mod corespunzător criteriile de durabilitate pentru care este recunoscut.
Dacă s-a demonstrat clar că sistemul nu a pus în aplicare elemente considerate esențiale pentru prezenta decizie și dacă au loc încălcări structurale grave ale respectivelor elemente, Comisia poate abroga prezenta decizie.
Articolul 3
Prezenta decizie este valabilă timp de cinci ani.
Articolul 4
Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 17 septembrie 2014.
Pentru Comisie
Președintele
José Manuel BARROSO
(1) JO L 350, 28.12.1998, p. 58.
(2) JO L 140, 5.6.2009, p. 16.
III Alte acte
SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN
18.9.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 276/53 |
DECIZIA NR. 134/14/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE
din 26 martie 2014
de modificare, pentru a nouăzeci și cincea oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea de noi orientări privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale („Orientările din 2014 privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale”)
AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE („AUTORITATEA”),
AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26 la acesta,
AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),
întrucât:
În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea pune în aplicare dispozițiile referitoare la ajutorul de stat din Acordul privind SEE.
În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea emite comunicări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acest acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care Autoritatea îl consideră necesar.
La 15 noiembrie 2013, Comisia Europeană a adoptat o Comunicare privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale, care a intrat în vigoare la 16 noiembrie 2013 (1).
Această comunicare are relevanță și pentru Spațiul Economic European.
Aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European, în conformitate cu obiectivul de omogenitate stabilit la articolul 1 din Acordul privind SEE.
În conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” din anexa XV la Acordul privind SEE, Autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei, trebuie să adopte acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană.
ÎN URMA consultării Comisiei Europene,
ÎN URMA consultării statelor AELS asupra acestui subiect prin intermediul unor scrisori din 13 februarie 2014,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Orientările privind ajutoarele de stat se modifică prin introducerea unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale („Orientările din 2014 privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale”).
Noile orientări sunt incluse în anexă și constituie o parte integrantă a prezentei decizii.
Articolul 2
Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.
Adoptată la Bruxelles, 26 martie 2014.
Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere
Oda Helen SLETNES
Președinte
Frank BÜCHEL
Membru al Colegiului
(1) JO C 332, 15.11.2013, p. 1.
ANEXĂ
PARTEA IV: NORME SECTORIALE SPECIFICE
Ajutoare de stat pentru filme și alte opere audiovizuale (1)
(„Orientările din 2014 privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale”)
1. INTRODUCERE
1. |
Operele audiovizuale, în special filmele, joacă un rol important în modelarea identităților europene. Acestea reflectă diversitatea culturală a diferitelor tradiții și istorii ale statelor și ale regiunilor din cadrul Spațiului Economic European („SEE”). Operele audiovizuale sunt nu numai bunuri economice, care oferă oportunități importante pentru crearea de bunăstare și locuri de muncă, ci și bunuri culturale care oglindesc și modelează societățile noastre. |
2. |
Printre operele audiovizuale, filmele continuă să ocupe un loc special, datorită costurilor de producție și importanței lor culturale. Bugetele pentru producția filmelor sunt considerabil mai mari decât pentru orice alt conținut audiovizual, acestea fac mult mai frecvent obiectul unor coproducții internaționale, iar durata vieții lor de exploatare este mai lungă. Filmele, în special, se confruntă cu o concurență puternică din afara Europei. Pe de altă parte, operele audiovizuale europene sunt puțin difuzate în afara țării lor de origine. |
3. |
Această circulație limitată este cauzată de fragmentarea sectorului audiovizual european în piețe naționale, chiar regionale. Deși acest fapt este legat de diversitatea lingvistică și culturală a Europei, proximitatea este totodată un element al sprijinului public acordat operelor audiovizuale europene, astfel încât scheme de finanțare naționale, regionale și locale subvenționează multe companii mici de producție. |
4. |
Este un fapt în general acceptat că ajutorul este important pentru sprijinirea producției audiovizuale europene. Pentru producători este dificil să obțină un nivel suficient de sprijin comercial inițial pentru constituirea pachetului financiar necesar demarării proiectelor de producție. Nivelul ridicat de risc asociat activității și proiectelor lor, alături de percepția profitabilității insuficiente a sectorului, fac ca acesta să fie dependent de ajutoarele de stat. Lăsate doar în seama pieței, multe dintre aceste filme nu ar fi fost realizate, cauza fiind o combinație între valoarea importantă a investițiilor necesare și faptul că publicul operelor audiovizuale europene este limitat. În aceste condiții, promovarea producției audiovizuale de către Autoritatea AELS de Supraveghere („Autoritatea”) și de către statele SEE are rolul de a asigura că propria cultură și capacitate creativă își pot găsi expresie și că pot reflecta diversitatea și bogăția culturii europene. |
5. |
MEDIA (2), programul de sprijin al Uniunii Europene în sectorul filmului, al televiziunii și al noii media, oferă o serie de scheme de finanțare, fiecare vizând domenii diferite ale sectorului audiovizual, inclusiv scheme pentru producători, distribuitori, agenți de vânzări, organizatori de cursuri de formare, operatori din domeniul noilor tehnologii digitale, operatori de platforme video la cerere, persoane care organizează expoziții și festivaluri, piețe și evenimente promoționale. Programul încurajează circulația și promovarea filmelor europene, cu accent special pe filmele europene nonnaționale. Aceste acțiuni vor fi continuate în cadrul programului MEDIA al noului program-cadru instituit la nivel european pentru sprijinirea sectoarelor culturale și creative și intitulat Europa Creativă. |
2. DE CE ESTE CONTROLAT AJUTORUL DE STAT PENTRU FILME ȘI ALTE OPERE AUDIOVIZUALE?
6. |
Statele SEE au pus în aplicare o gamă largă de măsuri de sprijin pentru producția de filme, programe de televiziune și alte opere audiovizuale. Statele SEE pun la dispoziție anual sume substanțiale pentru a susține industria cinematografică prin intermediul schemelor de sprijin naționale, regionale și locale. Aceste măsuri se bazează pe considerații atât culturale, cât și industriale. Acestea au drept scop cultural principal să asigure că atât culturile naționale și regionale, cât și potențialul creativ sunt exprimate în media audiovizuală, cum sunt cinematografia și televiziunea. Pe de altă parte, acestea vizează să genereze masa critică de activitate necesară pentru crearea dinamicii care asigură dezvoltarea și consolidarea sectorului, prin crearea unor întreprinderi de producție pe baze solide și prin dezvoltarea unor resurse permanente de competențe umane și de experiență. |
7. |
Datorită acestui sprijin, Europa a devenit unul dintre cei mai mari producători de filme din lume. În 2012, piața audiovizuală europeană a divertismentului audiovizual a fost evaluată la suma de 17 miliarde EUR (3). Un număr mare de persoane sunt angajate în sectorul audiovizual în cadrul SEE (4). |
8. |
Aceste cifre demonstrează că, pe lângă importanța culturală, producția și distribuția de filme au și o considerabilă importanță economică. În plus, producătorii de filme au activități la nivel internațional, iar operele audiovizuale sunt comercializate în întreaga lume. Aceasta înseamnă că astfel de ajutoare sub formă de subvenții, stimulente fiscale sau alte tipuri de sprijin financiar sunt susceptibile să afecteze schimburile comerciale dintre statele SEE. Producătorii și operele audiovizuale care beneficiază de un astfel de sprijin ar putea avea un avantaj financiar și, deci, concurențial, față de cei care nu beneficiază de acest ajutor. În consecință, un astfel de sprijin poate denatura concurența și este considerat ca fiind ajutor de stat în temeiul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”). În conformitate cu articolul 62 din Acordul privind SEE, Autoritatea este obligată, așadar, să evalueze compatibilitatea ajutorului pentru sectorul audiovizualului cu piața SEE, astfel cum procedează cu măsurile de ajutor de stat din alte sectoare. |
9. |
Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE interzice ajutorul acordat de către stat sau din resurse de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența sau comerțul dintre statele SEE. Cu toate acestea, Autoritatea poate excepta anumite ajutoare de stat de această interdicție. Una dintre aceste excepții este reprezentată de articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE referitor la ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice, în cazul în care aceste ajutoare nu modifică în mod nefavorabil schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
10. |
Acordul privind SEE recunoaște nevoia de a consolida cooperarea culturală în articolul 13 din Protocolul 31 la acord. Acordul privind SEE nu conține o „exceptare culturală” asemănătoare celei de la articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE, care prevede o posibilitate specifică de exceptare de la principiul general al incompatibilității prevăzut la articolul 107 alineatul (1) din TFUE în cazul ajutorului pentru promovarea culturii. Cu toate acestea, Autoritatea consideră că, în conformitate cu practica sa constantă (5), măsurile de sprijin pentru producția de filme și alte opere audiovizuale pot fi aprobate din motive culturale, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. În evaluarea sa, Autoritatea va aplica aceleași criterii ca și cele aplicate de Comisia Europeană în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE. |
11. |
Ajutoarele pentru operele audiovizuale contribuie la viabilitatea pe termen mediu și lung a industriei cinematografice europene și a sectorului european al audiovizualului în toate statele SEE și sporește diversitatea culturală a ofertei de opere aflate la dispoziția publicului european. |
12. |
Ca parte la Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, Norvegia și Islanda s-au angajat să integreze în politicile lor dimensiunea culturală ca element esențial (6). |
3. EVOLUȚII ÎNREGISTRATE ÎNCEPÂND CU 2001
13. |
Comisia Europeană a stabilit criterii de evaluare a ajutoarelor de stat pentru producția de filme și alte opere audiovizuale în Comunicarea sa din 2001 privind cinematografia (7). Valabilitatea acestor criterii a fost extinsă în 2004 (8), 2007 (9) și 2009 (10) și a expirat la 31 decembrie 2012. Orientările Autorității privind ajutoarele de stat pentru producțiile cinematografice și alte producții audiovizuale („Orientările din 2008 ale Autorității” ) au fost stabilite inițial în 2008 și s-au bazat pe comunicările Comisiei Europene din 2001, 2004 și 2007, menționate anterior (11). Orientările actuale urmăresc liniile principale ale Comunicării din 2001 și ale Orientărilor din 2008 ale Autorității, luând totodată în considerare o serie de tendințe care au apărut începând cu 2001. |
14. |
Schemele de ajutor aprobate de Comisie și de Autoritate de la intrarea în vigoare a dispozițiilor din 2001 arată că statele SEE utilizează o gamă largă de mecanisme și condiții de acordare a ajutorului. Majoritatea schemelor urmează modelul pentru care au fost concepute criteriile de evaluare ale Comunicării din 2001, și anume subvențiile acordate anumitor producții cinematografice, pentru care valoarea maximă a ajutorului este calculată ca procentaj din bugetul de producție al beneficiarului ajutorului. Cu toate acestea, un număr tot mai mare de state SEE au introdus scheme care definesc valoarea ajutorului ca procentaj din cheltuielile cu activitatea de producție efectuate numai în statul SEE care acordă ajutorul. Aceste scheme iau adesea forma unei reduceri a impozitului sau a oricărui alt tip de mecanism care se aplică în mod automat unui film care îndeplinește anumite criterii de eligibilitate pentru ajutor. În comparație cu fondurile pentru cinematografie care acordă sprijin anumitor filme, în mod individual și la cerere, aceste scheme care se aplică automat permit producătorilor de film să ia în calcul o sumă de finanțare previzibilă deja în faza de planificare și de dezvoltare a filmului. |
15. |
În ceea ce privește domeniul de aplicare al activităților care beneficiază de ajutor, unele state SEE oferă ajutoare și pentru alte activități decât producția de filme. Printre acestea se numără ajutoarele pentru distribuția de filme sau pentru cinematografe, de exemplu pentru sprijinirea cinematografelor rurale sau a cinematografelor de artă, în general, ori pentru a susține renovarea și modernizarea acestora, inclusiv tranziția lor către proiecția cinematografică digitală. Unele state SEE sprijină proiecte audiovizuale care depășesc conceptul tradițional de producție cinematografică și de televiziune, în special produse interactive cum ar fi produsele transmediatice sau jocurile. În aceste cazuri, Comisia și Autoritatea au aplicat ca referință criteriile din Comunicarea privind cinematografia și Orientările din 2008 ale Autorității pentru a evalua necesitatea, proporționalitatea și caracterul adecvat al ajutorului, ori de câte ori un astfel de tip de ajutor i-a fost notificat. S-a observat, de asemenea, o concurență ridicată între statele SEE, care folosesc ajutoarele de stat pentru a atrage investiții străine de la case mari de producție cinematografică din țări terțe. Aceste aspecte nu au fost abordate nici în Comunicarea din 2001, nici în Orientările din 2008 ale Autorității. |
16. |
Comunicarea din 2001 anunța deja efectuarea unei revizuiri de către Comisie a nivelului maxim al obligațiilor de teritorializare a cheltuielilor permise în acest sector în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. Pe baza obligațiilor de teritorializare a cheltuielilor din schemele de finanțare a filmelor, o anumită parte a bugetului filmului care beneficiază de ajutor trebuie să fie cheltuită în statul SEE care acordă ajutorul. Extinderea din 2004 a identificat obligațiile de teritorializare a cheltuielilor din schemele de finanțare a cinematografiei ca fiind o chestiune care trebuie evaluată suplimentar pentru a se stabili dacă respectă principiile pieței interne, astfel cum sunt enunțate în tratat. Jurisprudența Curții de Justiție și a Curții AELS, adoptată din 2001, referitoare la importanța pieței interne în ceea ce privește normele privind originea bunurilor și a serviciilor, trebuie, de asemenea, luată în considerare (12). |
17. |
În consecință, în 2009, în momentul extinderii criteriilor de evaluare a ajutoarelor de stat din Comunicarea privind cinematografia din 2001, Comisia a remarcat necesitatea de a reflecta în continuare cu privire la implicațiile acestor evoluții și de a revizui criteriile de evaluare. |
4. MODIFICĂRI SPECIFICE
18. |
Prezentele orientări abordează aspectele menționate mai sus și aduc modificări criteriilor stabilite în Comunicarea din 2001 și în Orientările din 2008 ale Autorității. În special, aceste orientări includ ajutoare de stat pentru o gamă mai largă de activități, subliniază principiul subsidiarității în domeniul politicii culturale și respectarea libertăților fundamentale (astfel cum sunt consacrate în articolele 4, 8, 28, 31, 36 și 40 din Acordul privind SEE), introduc un nivel mai ridicat al intensității maxime a ajutorului pentru producțiile transfrontaliere și asigură protecția patrimoniului cinematografic și accesul la acesta. Comisia și Autoritatea consideră că aceste modificări sunt necesare, având în vedere evoluțiile de după 2001, și că ele vor contribui la consolidarea competitivității și a caracterului paneuropean al operelor europene în viitor. |
4.1. SFERA DE CUPRINDERE A ACTIVITĂȚILOR
19. |
În ceea ce privește domeniul de aplicare al activităților cărora li se aplică prezentele orientări, criteriile de evaluare a ajutoarelor de stat stabilite în Comunicarea privind cinematografia din 2001 și în Orientările din 2008 ale Autorității s-au concentrat pe producția de filme. După cum s-a menționat, unele state SEE oferă totuși sprijin și pentru alte activități conexe, cum ar fi pentru scrierea scenariilor, dezvoltarea, distribuția de filme sau promovarea filmelor (inclusiv în cadrul unor festivaluri de film). Obiectivul protejării și promovării diversității culturale a Europei prin intermediul operelor audiovizuale poate fi realizat numai dacă aceste opere sunt văzute de public. Ajutorul destinat exclusiv producției prezintă riscul de a stimula furnizarea unui conținut audiovizual fără a garanta că opera audiovizuală rezultată este difuzată și promovată în mod corespunzător. Prin urmare, este oportun ca ajutorul să poată acoperi toate aspectele creației de film, de la conceperea intrigii și până la prezentarea sa în fața publicului. |
20. |
În ceea ce privește ajutoarele pentru cinematografe, sumele în cauză sunt de regulă mici, astfel încât, de exemplu, nivelurile de ajutor care intră sub incidența Regulamentului de minimis (13) ar trebui să fie suficiente pentru cinematografele rurale și cele de artă. Cu toate acestea, dacă un stat SEE poate justifica necesitatea unui ajutor mai mare pentru cinematografe, ajutorul va fi evaluat în temeiul prezentelor orientări ca ajutor destinat să promoveze cultura, în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Ajutoarele pentru cinematografe promovează cultura deoarece scopul principal al cinematografelor este expunerea produsului cultural reprezentat de film. |
21. |
Unele state SEE au luat în considerare acordarea de sprijin pentru proiecte audiovizuale care depășesc noțiunea tradițională de producții cinematografice și de televiziune. Narațiunea transmediatică — transmedia storytelling (cunoscută și sub numele de narațiune multiplatformă sau narațiune transmedia) este tehnica povestirii cu ajutorul unor platforme și formate diverse, prin intermediul tehnologiilor digitale, cum sunt filmele și jocurile. Este important de notat că aceste conținuturi sunt interconectate (14). Având în vedere că proiectele transmediatice sunt legate în mod inevitabil de producția unui film, componenta „producție cinematografică” este considerată, în sensul prezentelor orientări, drept operă audiovizuală. |
22. |
În schimb, deși jocurile pot reprezenta în următorii ani una dintre cele mai dinamice forme ale mass-mediei, nu toate jocurile se încadrează în mod necesar în categoria operelor audiovizuale sau a produselor culturale. Acestea au alte caracteristici în ceea ce privește producția, distribuția, comercializarea și consumul în comparație cu filmele. Prin urmare, normele concepute pentru producția de filme nu pot fi aplicate automat jocurilor. Mai mult, spre deosebire de sectorul cinematografic și al televiziunii, Comisia și Autoritatea nu dispun de suficiente decizii privind ajutorul de stat acordat jocurilor. Prin urmare, prezentele orientări nu acoperă ajutorul acordat jocurilor. Orice măsură de ajutor în sprijinul jocurilor care nu întrunește condițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (15) sau ale Regulamentului de minimis va fi în continuare analizată de la caz la caz. În măsura în care se poate demonstra necesitatea unei scheme de ajutor care vizează jocurile cu scop cultural sau educativ, Autoritatea va aplica prin analogie criteriile privind intensitatea ajutorului din prezentele orientări. |
4.2. CRITERIUL CULTURAL
23. |
Pentru a fi compatibil cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutorul pentru sectorul audiovizual trebuie să promoveze cultura, iar definirea unui produs cultural este în primul rând o responsabilitate a statelor SEE. Atunci când evaluează o schemă de sprijin pentru operele audiovizuale, Autoritatea recunoaște că rolul său se limitează la a verifica dacă un stat SEE are un mecanism de verificare relevant și eficient pentru a se evita erorile evidente. Acest lucru s-ar realiza fie prin existența unui proces de selecție culturală pentru a determina ce opere audiovizuale ar trebui să beneficieze de ajutor, fie prin definirea unui profil cultural care trebuie îndeplinit de toate operele audiovizuale pentru a putea beneficia de ajutor. În conformitate cu Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale din 2005 (16), Autoritatea subliniază că și un film comercial poate fi un film cultural. |
24. |
Diversitatea lingvistică este un element important al diversității culturale; prin urmare, apărarea și promovarea utilizării uneia sau a mai multora dintre limbile unui stat SEE au, de asemenea, rolul de a promova cultura (17). Conform jurisprudenței constante a Curții, atât promovarea limbii unui stat SEE (18), cât și politica culturală (19) pot constitui o cerință imperioasă de interes general care justifică o limitare a libertății de a presta servicii. Prin urmare, drept condiție pentru ajutor, statele SEE pot impune, printre altele, ca filmul să fie produs într-o anumită limbă, dacă se demonstrează că această cerință este necesară și oportună pentru a urmări un obiectiv cultural în sectorul audiovizualului, care poate favoriza totodată libertatea de exprimare a diferitelor componente sociale, religioase, filozofice sau lingvistice care există într-o anumită regiune. Faptul că un asemenea criteriu poate constitui în practică un avantaj pentru întreprinderile de producție cinematografică care lucrează în limba vizată de criteriul menționat este inerent obiectivului urmărit (20). |
4.3. OBLIGAȚII PRIVIND TERITORIALIZAREA CHELTUIELILOR
25 |
Obligațiile impuse producătorilor de film de către autoritățile care acordă ajutorul, conform cărora aceștia trebuie să cheltuiască o anumită parte a bugetului de producție a filmului într-un teritoriu determinat (așa-numitele „obligații privind teritorializarea cheltuielilor”), au făcut obiectul unei atenții deosebite din momentul în care Comisia Europeană a început să ia în considerare crearea unor scheme de ajutor pentru cinematografie. Comunicarea privind cinematografia din 2001 și Orientările din 2008 ale Autorității au autorizat statele SEE să prevadă cerința ca până la 80 % din întregul buget al filmului să fie cheltuit pe teritoriul lor. Schemele care stabilesc valoarea ajutorului ca procentaj din cheltuielile cu activitatea de producție efectuate în statul SEE care acordă ajutorul încearcă deja, prin natura lor, să atragă o parte cât mai mare posibil din activitate de producție în statul SEE care acordă ajutorul și conțin un element inerent de teritorializare a cheltuielilor. Prezentele orientări trebuie să țină seama de aceste diferite tipuri de scheme de ajutor existente în prezent. |
26. |
Obligațiile privind teritorializarea cheltuielilor constituie o restricție a pieței interne a producțiilor audiovizuale. Prin urmare, Comisia a comandat un studiu extern privind condițiile teritoriale impuse producției audiovizuale care a fost finalizat în 2008 (21). Astfel cum se menționează în extinderea din 2009 a Comunicării privind cinematografia, în ansamblu, studiul a fost neconcludent: nu s-a putut determina dacă efectele pozitive ale condițiilor teritoriale depășesc ca importanță efectele negative. |
27. |
Cu toate acestea, potrivit studiului, costurile producției cinematografice par să fie mai mari în țările care pun în aplicare condiții teritoriale, comparativ cu țările care nu aplică astfel de condiții. De asemenea, studiul a constatat că aceste condiții teritoriale pot pune unele obstacole în calea coproducțiilor și le pot face mai puțin rentabile. În ansamblu, studiul a constatat că obligațiile de teritorializare a cheltuielilor mai restrictive nu conduc la efecte pozitive suficiente pentru a justifica menținerea nivelurilor actuale ale restricțiilor. De asemenea, nu a fost demonstrată necesitatea acestor condiții în perspectiva obiectivelor urmărite. |
28. |
O măsură națională care împiedică exercitarea libertăților fundamentale garantate prin Acordul privind SEE poate fi acceptabilă doar atunci când respectă mai multe condiții: trebuie să poată fi justificată prin motive imperioase de interes general, să fie de natură să asigure realizarea obiectivului urmărit și să nu depășească ceea ce este necesar pentru ca acesta să fie atins (22). Caracteristicile specifice industriei cinematografice, în special mobilitatea extraordinară a producțiilor, și promovarea diversității culturale, a culturii și a limbilor naționale pot constitui o cerință imperioasă de interes general care poate justifica o restricție în ceea ce privește exercitarea libertăților fundamentale. Prin urmare, Autoritatea recunoaște în continuare că, într-o anumită măsură, aceste condiții ar putea fi necesare pentru a menține o masă critică de infrastructură pentru producția de filme în statul SEE sau regiunea care acordă ajutorul. |
29. |
Foarte puține state SEE impun obligații de teritorializare a cheltuielilor până la plafonul de 80 % din bugetul de producție permis de Comunicarea din 2001 și de Orientările din 2008 ale Autorității. Mai multe state SEE nu prevăd nicio obligație de teritorializare a cheltuielilor în schemele lor de ajutor. Multe scheme regionale sunt legate de valoarea ajutorului și prevăd că 100 % sau 150 % din această valoare trebuie sau ar trebui să fie cheltuită în statul SEE care acordă ajutorul, fără a preciza originea serviciilor subcontractate sau originea bunurilor utilizate în producție. În unele scheme, producătorul care beneficiază de ajutor este liber să cheltuiască cel puțin 20 % din bugetul de producție în afara teritoriului statului SEE respectiv. Anumite state SEE stabilesc ajutorul pentru cinematografie ca procentaj doar din cheltuielile locale. |
30. |
Valoarea cheltuielilor care fac obiectul obligațiilor de teritorializare a cheltuielilor ar trebui să fie cel puțin proporțională cu angajamentul financiar real al unui stat SEE, și nu cu bugetul total al producției. Acest lucru nu s-a aplicat neapărat în cazul criteriului teritorial din Comunicarea din 2001 (23) sau din Orientările din 2008 ale Autorității. |
31. |
În principal, există două mecanisme diferite de ajutoare aplicate de statele SEE care acordă ajutor pentru producția de filme:
|
32. |
Punctul 48 stabilește, pentru fiecare mecanism, limitele în care Autoritatea poate accepta aplicarea de către un stat SEE a obligațiilor de teritorializare a cheltuielilor care ar putea fi considerate încă necesare și proporționale cu un obiectiv cultural. |
33. |
În cazul ajutoarelor acordate sub formă de subvenții, obligația maximă de teritorializare a cheltuielilor ar trebui să fie limitată la 160 % din valoarea ajutorului. Aceasta corespunde regulii valabile anterior de „80 % din bugetul de producție”, atunci când intensitatea ajutorului atinge nivelul maxim general precizat la punctul 51 subpunctul 2, și anume 50 % din bugetul de producție (24). |
34. |
În cazul ajutoarelor acordate ca procentaj din cheltuielile cu activitatea de producție în statul SEE care acordă ajutorul, există un stimulent de a cheltui mai mult în statul SEE pentru a primi ajutoare mai mari. Limitarea activității de producție eligibile la activitățile desfășurate în statul SEE care acordă ajutorul este o restricție teritorială. Prin urmare, pentru a stabili o limită care să fie comparabilă cu limita aplicabilă subvențiilor, cheltuielile maxime care fac obiectul obligațiilor de teritorializare a cheltuielilor sunt de 80 % din bugetul de producție. |
35. |
În plus, în temeiul oricăruia dintre mecanisme, orice schemă poate conține un criteriu de eligibilitate care să impună un nivel minim de activitate de producție pe teritoriul statului SEE care acordă ajutorul. Acest nivel nu trebuie să depășească 50 % din bugetul de producție. |
36. |
În orice caz, statele SEE nu sunt obligate să impună obligații de teritorializare a cheltuielilor. |
4.4. CONCURENȚA PENTRU ATRAGEREA PRODUCȚIILOR STRĂINE IMPORTANTE
37. |
Din 2001, mai multe state SEE au introdus scheme având drept obiectiv să atragă în Europa producțiile de mare anvergură, în concurență globală cu locurile de filmare și infrastructurile din alte părți ale lumii, cum ar fi cele din Statele Unite, Canada, Noua Zeelandă sau Australia. Participanții la consultarea publică lansată înaintea noii comunicări a Comisiei au fost de acord că producțiile respective erau necesare pentru a se menține o infrastructură audiovizuală de calitate superioară, pentru a contribui la utilizarea unor infrastructuri și echipamente cinematografice de bună calitate, precum și la ocuparea forței de muncă a unui personal înalt calificat, contribuind totodată la transferul de tehnologie, know-how și experiență. Faptul că producțiile străine utilizează parțial infrastructurile ar asigura și faptul că există capacități de a realiza producții europene de mare anvergură și de înaltă calitate. |
38. |
În ceea ce privește posibilul efect asupra sectorului audiovizual european, producțiile străine pot avea un impact de durată deoarece, de obicei, fac în mare măsură uz de infrastructura locală și de actorii locali. În ansamblu, acest lucru poate avea un efect global pozitiv asupra sectorului audiovizual național. Ar trebui notat, de asemenea, că multe dintre filmele care sunt considerate proiecte importante din țări terțe sunt, de fapt, coproducții care implică și producători europeni. Așadar, aceste subvenții ar contribui și la promovarea operelor audiovizuale europene, precum și la sprijinirea infrastructurilor pentru producțiile naționale. |
39. |
Prin urmare, Autoritatea consideră că astfel de ajutoare pot fi, în principiu, compatibile cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE ca ajutoare destinate să promoveze cultura în aceleași condiții ca ajutoarele pentru producția europeană. Cu toate acestea, întrucât valorile ajutoarelor pentru producțiile internaționale importante pot fi foarte mari, Autoritatea va monitoriza evoluția ulterioară a acestui tip de ajutor pentru a se asigura că concurența se va baza mai ales pe calitate și preț, și nu pe ajutoarele de stat. |
4.5. PRODUCȚII TRANSFRONTALIERE
40. |
Puține filme europene sunt distribuite în afara teritoriilor pe care au fost produse. Probabilitatea ca un film european să fie difuzat în mai multe state SEE este mai mare în cazul coproducțiilor care implică producători provenind din mai multe țări. Având în vedere importanța cooperării producătorilor din state SEE diferite pentru crearea unor opere europene care sunt văzute în mai multe state SEE, Autoritatea consideră că este justificată o intensitate mai mare a ajutorului pentru coproducțiile finanțate de către mai mult de un stat SEE și care implică producători din mai mult de un stat SEE. |
4.6. PATRIMONIUL CINEMATOGRAFIC
41. |
Autoritatea este de părere că filmele ar trebui adunate, păstrate și puse la dispoziția generațiilor viitoare în scopuri culturale și educaționale. În Concluziile Consiliului Educație, Tineret, Cultură și Sport din 18 noiembrie 2010 privind patrimoniul cinematografic european (25), statele membre ale UE au fost invitate să se asigure că filmele care au beneficiat de ajutoare de stat sunt depuse la o instituție de patrimoniu cinematografic (26), împreună cu toate materiale conexe, atunci când este posibil, și cu drepturile corespunzătoare în ceea ce privește păstrarea și utilizarea culturală și necomercială a filmelor și a materialelor conexe. |
42. |
Unele state membre ale UE au introdus practica de a plăti ultima tranșă a ajutorului după ce instituția de patrimoniu cinematografic a certificat depunerea filmului care a beneficiat de ajutor. Această metodă s-a dovedit a fi un instrument eficace pentru respectarea obligației contractuale privind depunerea. |
43. |
Unele state membre ale UE au introdus în acordurile lor de subvenționare dispoziții pentru a permite, după o perioadă de timp convenită și cu condiția ca acest lucru să nu afecteze utilizarea normală a filmului, utilizarea filmelor finanțate din fonduri publice pentru scopurile specificate în executarea misiunilor de interes public ale instituțiilor de patrimoniu cinematografic. |
44. |
Autoritatea este de părere că statele SEE ar trebui să îi încurajeze și să îi ajute pe producători să depună o copie a filmului care beneficiază de ajutor la instituția de patrimoniu cinematografic desemnată de organismul care acordă finanțarea, în vederea păstrării filmului, precum și a utilizării necomerciale specificate convenite cu titularul (titularii) drepturilor, cu respectarea drepturilor de proprietate intelectuală și fără a se aduce atingere remunerării corecte a titularului (titularilor) drepturilor, după o perioadă de timp stabilită în acordul de subvenționare și într-un mod care să nu afecteze utilizarea normală a filmului. |
5. EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTORULUI
45. |
Când evaluează ajutoarele destinate filmelor și altor opere audiovizuale, Autoritatea verifică, pe baza considerațiilor anterioare:
|
5.1. LEGALITATEA GENERALĂ
46. |
Autoritatea trebuie să verifice în primul rând că ajutoarele respectă principiul „legalității generale” și că condițiile de eligibilitate și criteriile de atribuire nu conțin clauze contrare dispozițiilor din Acordul privind SEE în alte domenii decât cele referitoare la ajutorul de stat. Autoritatea trebuie să se asigure, printre altele, că sunt respectate principiile care interzic discriminarea pe motive de naționalitate, principiile care prevăd libera circulație a bunurilor, libera circulație a lucrătorilor, libertatea de stabilire, libertatea de a presta servicii și libera circulație a capitalurilor (articolele 4, 8, 28, 31, 36 și 40 din Acordul privind SEE). Autoritatea pune în aplicare aceste principii în coroborare cu normele de concurență, atunci când dispozițiile contrare acestor principii nu pot fi separate de funcționarea schemei. |
47. |
În conformitate cu principiile menționate mai sus, schemele de ajutor nu pot, de exemplu: să rezerve ajutorul exclusiv pentru resortisanții țării respective; să ceară beneficiarilor să dețină statutul de întreprinderi naționale, înființate în temeiul dreptului comercial național (întreprinderile înființate într-un stat SEE și care funcționează în altul, prin intermediul unei filiale permanente sau al unei agenții trebuie să poată fi eligibile pentru ajutor; în plus, cerința referitoare la agenție nu poate fi aplicabilă decât în momentul plății ajutorului); sau să oblige societățile străine care prestează servicii de producție de film să eludeze dispozițiile Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (27) în ceea ce îi privește pe lucrătorii lor detașați. |
48. |
Având în vedere situația specială a sectorului cinematografic european, schemele de sprijin pentru producția de filme pot:
|
49. |
În ambele cazuri, pentru ca proiectele să fie eligibile pentru ajutor, statele SEE pot impune un nivel minim de activitate de producție pe teritoriul lor. Acest nivel nu poate depăși însă 50 % din bugetul total de producție. În plus, legătura teritorială nu trebuie, în niciun caz, să depășească 80 % din bugetul total de producție. |
5.2. CRITERII DE EVALUARE SPECIFICE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN ACORDUL PRIVIND SEE
50. |
Obiectivul sprijinirii producției de opere audiovizuale europene și al asigurării existenței infrastructurii necesare pentru producerea și difuzarea acestora este modelarea identităților culturale europene, precum și consolidarea diversității culturale. Prin urmare, obiectivul ajutorului este promovarea culturii. Astfel de ajutoare pot fi compatibile cu Acordul privind SEE, în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Întreprinderile din sectorul producției cinematografice și de televiziune pot, de asemenea, beneficia de alte tipuri de ajutor acordate în temeiul articolului 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE (de exemplu, ajutor regional, ajutor pentru IMM-uri, cercetare și dezvoltare, formare profesională sau ocuparea forței de muncă), respectând intensitățile maxime ale ajutorului în cazul cumulării ajutoarelor. |
51. |
În cazul schemelor destinate să sprijine scrierea scenariilor, dezvoltarea, producția, distribuția și promovarea de opere audiovizuale care fac obiectul prezentelor orientări, Autoritatea va examina următoarele criterii în legătură cu opera audiovizuală care va beneficia de ajutor pentru a evalua dacă schema este compatibilă cu tratatul în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE:
|
52. |
Modernizarea cinematografelor, inclusiv digitalizarea acestora, poate beneficia de ajutor atunci când statele SEE pot justifica necesitatea, proporționalitatea și caracterul adecvat ale unui astfel de ajutor. Pe această bază, Autoritatea va evalua dacă schema este compatibilă cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
53. |
Atunci când se determină dacă este respectată intensitatea maximă a ajutorului, va fi luată în considerare valoarea totală a ajutoarelor de stat acordate de statele SEE activității sau proiectului care beneficiază de ajutor, indiferent dacă ajutorul respectiv este finanțat din surse locale, regionale, naționale sau ale UE. Cu toate acestea, fondurile acordate direct prin programele UE, cum ar fi MEDIA, fără implicarea statelor SEE în decizia de atribuire, nu sunt resurse de stat. Prin urmare, asistența oferită prin aceste programe nu se ia în calcul pentru verificarea respectării plafoanelor ajutorului. |
6. MĂSURI CORESPUNZĂTOARE
54. |
Autoritatea propune ca măsuri utile, în sensul articolului 62 alineatul (1) din Acordul privind SEE, alinierea de către statele SEE a schemelor lor existente privind finanțarea cinematografiei la prezentele orientări, în termen de 2 ani de la data publicării acesteia în Suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Statele SEE ar trebui să confirme Autorității acceptarea măsurilor utile propuse, în termen de o lună de la data publicării prezentelor orientări în Suplimentul SEE la Jurnalul Oficial. În absența unui răspuns, Autoritatea va considera că statul SEE respectiv nu este de acord cu măsurile. |
7. APLICARE
55. |
Autoritatea va aplica principiile enunțate în prezentele orientări începând cu 1 aprilie 2014. |
56. |
Autoritatea va aplica prezentele orientări în cazul tuturor măsurilor de ajutor notificate în privința cărora i se solicită să ia o decizie după 1 aprilie 2014, chiar dacă măsurile de ajutor au fost notificate anterior acelei date. |
57. |
Autoritatea va examina compatibilitatea cu Acordul privind SEE a oricărui ajutor acordat fără autorizația sa și care, în consecință, încalcă articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, în baza:
|
(1) Aceste orientări corespund Comunicării Comisiei Europene privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale (JO C 332, 15.11.2013, p. 1).
(2) Statele AELS sunt membre cu drepturi depline ale programului MEDIA.
(3) PWC Global Entertainment and Media Outlook 2013-2017, http://www.pwc.com/gx/en/global-entertainment-media-outlook/segment-insights/filmed-entertainment.jhtml.
(4) Studiu realizat de KEA European Affairs, Multi-Territory Licensing of Audiovisual Works in the European Union, raport final elaborat pentru Comisia Europeană, DG Societatea Informațională și Media, octombrie 2010, p. 21, http://www.keanet.eu/docs/mtl%20-%20full%20report%20en.pdf.
(5) Norvegia: Deciziile nr. 32/02/COL din 20 februarie 2002, nr. 169/02/COL din 18 septembrie 2002, nr. 186/03/COL din 29 octombrie 2003, nr. 179/05/COL din 15 iulie 2005, nr. 342/06/COL din 14 noiembrie 2006, nr. 430/08/COL din 2 iulie 2008, nr. 774/08/COL din 10 decembrie 2008, nr. 289/09/COL din 1 iulie 2009, precum și Decizia nr. 180/09/COL din 31 martie 2009; Islanda: Deciziile nr. 114/99/COL din 4 iunie 1999, nr. 380/00/COL din 18 decembrie 2000, nr. 390/06/COL din 13 decembrie 2006, nr. 255/09/COL din 10 iunie 2009 și nr. 262/12/COL din 4 iulie 2012; Liechtenstein: Deciziile nr. 192/00/COL din 27 septembrie 2000, nr. 267/06/COL din 20 septembrie 2006 și nr. 395/11/COL din 14 decembrie 2011.
(6) Cu toate acestea, Principatul Liechtenstein nu este parte a Convenției UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale.
(7) Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor privind anumite aspecte juridice legate de producțiile cinematografice și alte producții audiovizuale (JO C 43, 16.2.2002, p. 6).
(8) JO C 123, 30.4.2004, p. 1.
(9) JO C 134, 16.6.2007, p. 5.
(11) Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul Autorității, la adresa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Partea VII din Orientările privind ajutoarele de stat stabilește normele sectoriale privind ajutoarele de stat pentru producțiile cinematografice și alte producții audiovizuale (JO L 105, 21.4.2011, p. 32 și Suplimentul SEE nr. 23, 21.4.2011, p. 1).
(12) În special Hotărârea Curții de Justiție din 10 martie 2005, Laboratoires Fournier, C-39/04, Rec., p. I-2057.
(13) Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de minimis (JO L 379, 28.12.2006, p. 5), încorporat ca punctul 1ea în anexa XV la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 29/2007 a Comitetului mixt (JO L 209, 9.8.2007, p. 52 și Suplimentul SEE nr. 38, 9.8.2007, p. 34), intrată în vigoare la 28 aprilie 2007. Acest regulament a fost înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1). Regulamentul urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE.
(14) A nu se confunda cu adaptările tradiționale care utilizează mai multe platforme, cu francizele media sau cu sequel (continuarea unei opere anterioare).
(15) Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare)(JO L 214, 9.8.2008, p. 3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1224/2013 al Comisiei din 29 noiembrie 2013 în ceea ce privește perioada sa de aplicare (JO L 320, 30.11.2013, p. 22), încorporat ca punctul 1j din anexa XV la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 29/2014 a Comitetului mixt (nepublicată încă în JO sau în Suplimentul SEE), intrată în vigoare la 15 februarie 2014.
(16) Convenția prevede la articolul 4 alineatul (4): „Activitățile, bunurile și serviciile culturale se referă la activități, bunuri și servicii care materializează sau transmit expresii culturale, independent de valoarea comercială pe care o pot avea. Activitățile culturale pot fi de sine stătătoare sau pot contribui la producerea de bunuri și servicii culturale.”
(17) Hotărârea Curții de Justiție din 5 martie 2009, UTECA, C-222/07, punctele 27-33.
(18) Hotărârea Curții de Justiție din 13 decembrie 2007, United Pan-Europe Communications Belgium, C250/06, punctul 43.
(19) Hotărârea Curții de Justiție din 28 octombrie 1999, ARD, C-6/98, punctul 50.
(20) Hotărârea Curții de Justiție din 5 martie 2009, UTECA, C-222/07, punctele 34 și 36.
(21) 2008 Study on the Economic and Cultural Impact, notably on Co-productions, of Territorialisation Clauses of state aid Schemes for Films and Audiovisual Productions (Studiu privind impactul economic și cultural, în special asupra coproducțiilor, al clauzelor referitoare la teritorializare ale schemelor de ajutor de stat pentru producțiile cinematografice și audiovizuale, 2008), http://ec.europa.eu/avpolicy/docs/library/studies/territ/final_rep.pdf.
(22) Hotărârea Curții de Justiție, UTECA, C-222/07, punctul 25.
(23) De exemplu, un producător realizează un film cu un buget de 10 milioane EUR și solicită ajutor printr-o schemă care oferă cel mult 1 milion EUR per film. Este disproporționat ca filmul să nu poată beneficia de ajutor pe motiv că producătorul nu intenționează să cheltuiască cel puțin 8 milioane EUR din bugetul de producție pe teritoriul care oferă ajutorul.
(24) De exemplu, un producător realizează un film cu un buget de 10 milioane EUR și solicită ajutor printr-o schemă care oferă cel mult 1 milion EUR per film. Producătorului nu i se poate cere să cheltuiască mai mult de 1,6 milioane EUR din bugetul de producție pe teritoriul care oferă ajutorul. Cu toate acestea, dacă bugetul filmului ar fi fost de 2 milioane EUR și ar fi primit valoarea maximă a ajutorului, producătorul s-ar confrunta cu o obligație de teritorializare a cheltuielilor echivalentă cu 80 % din bugetul de producție.
(25) JO C 324, 1.12.2010, p. 1.
(26) Instituțiile de patrimoniu cinematografic sunt desemnate de statele membre pentru a colecta, păstra și pune la dispoziție patrimoniul cinematografic în scopuri culturale și educaționale.
(27) Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (JO L 18, 21.1.1997, p. 1), încorporată în punctul 30 din anexa XVIII la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 37/98 a Comitetului mixt (JO L 310, 19.11.1998, p. 25 și Suplimentul SEE nr. 48, 19.11.1998, p. 260), intrată în vigoare la 1 mai 1998.
(28) Cum ar fi scurtmetrajele, primul și al doilea film ale unui regizor, documentarele, operele cu buget redus sau care au alt tip de dificultăți comerciale. În temeiul principiului subsidiarității, este de datoria fiecărui stat SEE să formuleze, pe baza criteriilor naționale, o definiție a noțiunii de „film dificil”.
(29) Lista CAD cuprinde toate țările și teritoriile eligibile să primească asistență oficială pentru dezvoltare. Acestea sunt țări cu venit mic sau mediu pe baza venitului național brut (VNB) pe cap de locuitor, astfel cum sunt publicate de Banca Mondială, cu excepția membrilor G8, a membrilor UE și a țărilor care au o dată fixată pentru aderarea la UE. Lista cuprinde, de asemenea, toate țările cel mai puțin dezvoltate, astfel cum sunt definite de Organizația Națiunilor Unite. A se vedea: http://www.oecd.org/document/45/0,3746,en_2649_34447_2093101_1_1_1_1,00.html. Trebuie menționat faptul că numai Norvegia și Islanda sunt membri ai CAD și, prin urmare, respectă orientările și documentele de referință emise de CAD în procesul de elaborare a politicilor naționale în materie de cooperare pentru dezvoltare.
(30) Aceste informații ar trebui actualizate periodic (de exemplu, o dată la șase luni) și puse la dispoziție în formate comune.