ISSN 1830-3625 doi:10.3000/18303625.L_2010.292.ron |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Legislaţie |
Anul 53 |
|
|
|
(1) Text cu relevanță pentru SEE |
RO |
Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată. Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
II Acte fără caracter legislativ
ACORDURI INTERNAȚIONALE
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/1 |
DECIZIA CONSILIULUI
din 8 noiembrie 2010
privind semnarea, în numele Uniunii, a unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole, în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European
(2010/676/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (5),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1) |
Articolul 19 din Acordul privind Spațiul Economic European prevede că părțile contractante se angajează să își continue eforturile pentru a realiza o liberalizare progresivă a comerțului cu produse agricole dintre ele. |
(2) |
În septembrie 2005, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocierile cu Norvegia, pentru a spori liberalizarea comerțului bilateral cu produse agricole, în cadrul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European. Negocierile s-au încheiat cu succes și un acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole, în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European („acordul”) a fost parafat la 28 ianuarie 2010. |
(3) |
Acordul ar trebui semnat în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Semnarea acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole, în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European („acordul”) se aprobă în numele Uniunii, sub rezerva încheierii respectivului acord (1).
Articolul 2
Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze acordul în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 8 noiembrie 2010.
Pentru Consiliu
Președintele
M. WATHELET
(1) Textul acordului va fi publicat împreună cu decizia privind încheierea sa.
REGULAMENTE
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/2 |
REGULAMENTUL (UE) NR. 1008/2010 AL COMISIEI
din 9 noiembrie 2010
privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește dispozitivele de ștergere și de spălare a parbrizului a și de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (1), în special articolul 14 alineatul (1) litera (a),
întrucât:
(1) |
Regulamentul (CE) nr. 661/2009 este un regulament special în sensul procedurii de omologare de tip prevăzute de Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (directiva-cadru) (2). |
(2) |
Regulamentul (CE) nr. 661/2009 abrogă Directiva 78/318/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1977 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la dispozitivele de ștergere și de spălare a parbrizului autovehiculelor (3). Cerințele stabilite în directiva respectivă ar trebui preluate în prezentul regulament și, acolo unde este necesar, modificate în vederea adaptării acestora la progresele științifice și tehnice. |
(3) |
Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să corespundă celui al Directivei 78/318/CEE, fiind astfel limitat la vehiculele din categoria M1. |
(4) |
Regulamentul (CE) nr. 661/2009 prevede dispoziții fundamentale privind cerințele de omologare ale autovehiculelor în ceea ce privește dispozitivele de ștergere și de spălare a parbrizului și de omologare de tip a dispozitivelor de spălare a parbrizului ca unități tehnice separate. Prin urmare, este necesar să se stabilească proceduri, încercări și cerințe specifice pentru acest tip de omologări. |
(5) |
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Domeniul de aplicare
Prezentul regulament se aplică autovehiculelor din categoria M1, astfel cum sunt definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE, care sunt echipate cu un parbriz, precum și dispozitivelor de spălare a parbrizului destinate autovehiculelor de categoria M1.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(1) |
„tip de vehicul în ceea ce privește dispozitivele de ștergere și de spălare a parbrizului” înseamnă vehicule care nu prezintă diferențe între ele în ceea ce privește elemente esențiale cum sunt: caracteristicile dispozitivelor de ștergere și de spălare a parbrizului sau forma, dimensiunile și caracteristicile parbrizului și ale suportului acestuia; |
(2) |
„tip de dispozitive de spălare a parbrizului” înseamnă un grup de dispozitive de spălare a parbrizului care nu prezintă diferențe în ceea ce privește elemente esențiale cum ar fi performanțele pompei, materialele utilizate, capacitatea de stocare, numărul de duze, dimensiunile, grosimea pereților sau forma dispozitivului de spălare; |
(3) |
„motor” înseamnă un motor cu ardere internă care funcționează cu combustibil lichid sau gazos; |
(4) |
„dispozitiv de ștergere a parbrizului” înseamnă ansamblul constituit dintr-un dispozitiv care servește la ștergerea suprafeței exterioare a parbrizului și accesoriile și comenzile necesare pentru pornirea și oprirea dispozitivului; |
(5) |
„câmpul ștergătorului” înseamnă zona sau zonele parbrizului care sunt șterse de lamela (lamelele) ștergătorului atunci când dispozitivul de ștergere funcționează în condiții normale; |
(6) |
„funcționare intermitentă a dispozitivului de ștergere” înseamnă un mod de funcționare discontinuă a dispozitivului de ștergere, prin care fiecare ciclu complet este urmat de o perioadă în care ștergătoarele staționează într-o poziție de repaos prestabilită; |
(7) |
„dispozitiv de spălare a parbrizului” înseamnă un dispozitiv format din sisteme de stocare, transferare și proiectare a lichidelor către suprafața exterioară a parbrizului, la care se adaugă comenzile necesare pentru pornirea și oprirea acestora; |
(8) |
„comandă a dispozitivului de spălare” înseamnă mecanismul prin care dispozitivul de spălare este activat și dezactivat manual; |
(9) |
„pompă a dispozitivului de spălare” înseamnă un mecanism utilizat pentru transferarea lichidului din rezervorul dispozitivului de spălare pe suprafața parbrizului; |
(10) |
„duză” înseamnă un dispozitiv utilizat pentru a direcționa lichidul către parbriz; |
(11) |
„dispozitiv amorsat complet” înseamnă un dispozitiv care a fost acționat normal pentru o perioadă de timp și în care lichidul a circulat prin pompă și conducte, fiind evacuat prin duză (duze); |
(12) |
„zonă curățată” înseamnă zona în prealabil murdară care nu mai prezintă urme de picături și de impurități după uscarea completă; |
(13) |
„zona de vizibilitate A” înseamnă zona de încercare A, astfel cum este definită la punctul 2.2 din anexa 18 la Regulamentul nr. 43 al CEE-ONU (4); |
(14) |
„zona de vizibilitate B” înseamnă zona de încercare redusă B, astfel cum este definită la punctul 2.4 din anexa 18 la Regulamentul nr. 43 al CEE-ONU, fără excluderea zonei definite la punctul 2.4.1 din regulamentul menționat; |
(15) |
„unghiul prevăzut al trunchiului” înseamnă unghiul măsurat între o dreaptă verticală care trece prin punctul „R” sau punctul de referință al scaunului și linia trunchiului într-o poziție care corespunde poziției prestabilite a spătarului indicată de producătorul vehiculului; |
(16) |
„punctul R” sau „punctul de referință al scaunului” înseamnă un punct definit de către producătorul vehiculului prin construcție pentru fiecare poziție așezată, determinat în raport cu sistemul de referință tridimensional; |
(17) |
„sistem de referință tridimensional” înseamnă un sistem de referință care constă dintr-un plan vertical longitudinal X-Z, un plan orizontal X-Y și un plan vertical transversal Y-Z în conformitate cu dispozițiile din apendicele 2 la anexei III la prezentul regulament; |
(18) |
„repere primare” înseamnă găuri, suprafețe, marcaje și alte semne de identificare pe carcasa sau șasiul vehiculului ale căror coordonate X, Y și Z în raport cu sistemul de referință tridimensional sunt specificate de producătorul vehiculului; |
(19) |
„întrerupătorul principal al vehiculului” înseamnă dispozitivul prin intermediul căruia sistemul electronic de la bordul vehiculului trece din modul deconectat, cum este cazul unui vehicul staționat în absența conducătorului auto, în modul normal de funcționare. |
Articolul 3
Omologarea CE de tip a unui vehicul în ceea ce privește dispozitivele sale de ștergere și de spălare a parbrizului
1. Producătorul sau reprezentantul acestuia depune la autoritatea competentă în materie de omologare de tip cererea de omologare CE de tip pentru un vehicul în ceea ce privește dispozitivele de ștergere și de spălare a parbrizului.
2. Cererea se întocmește în conformitate cu modelul din fișa de informații prevăzută în partea 1 din anexa I.
3. În cazul în care cerințele relevante specificate în anexa III la prezentul regulament sunt îndeplinite, autoritatea de omologare acordă omologarea CE de tip și eliberează un număr de omologare de tip în conformitate cu sistemul de numerotare prevăzut în anexa VII la Directiva 2007/46/CE.
Un stat membru nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul.
4. În sensul alineatului (3), autoritatea de omologare eliberează un certificat de omologare CE de tip întocmit în conformitate cu modelul prevăzut în partea 2 din anexa I.
Articolul 4
Omologarea CE de tip a dispozitivelor de spălare a parbrizelor ca unități tehnice separate
1. Producătorul sau reprezentantul acestuia depune la autoritatea de omologare cererea de omologare CE de tip pentru un tip de dispozitiv de spălare a parbrizului ca unitate tehnică separată.
Cererea se întocmește în conformitate cu modelul din fișa de informații prevăzută în partea 1 din anexa II.
2. În cazul în care cerințele relevante specificate în anexa III la prezentul regulament sunt îndeplinite, autoritatea de omologare acordă omologarea CE de tip și eliberează un număr de omologare de tip în conformitate cu sistemul de numerotare prevăzut în anexa VII la Directiva 2007/46/CE.
Un stat membru nu poate atribui același număr unui alt tip de unitate tehnică separată.
3. În sensul alineatului (2), autoritatea competentă în materie de omologare de tip eliberează un certificat de omologare CE de tip întocmit în conformitate cu modelul prevăzut în partea 2 din anexa II.
Articolul 5
Marca de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate
Fiecare unitate tehnică separată corespunzând unui tip cu privire la care s-a acordat omologarea CE de tip pentru o unitate tehnică separată în conformitate cu prezentul regulament poartă o marcă de omologare CE de tip pentru o unitate tehnică separată, astfel cum este prevăzută în partea 3 din anexa II.
Articolul 6
Valabilitatea și prelungirea omologărilor acordate în temeiul Directivei 78/318/CEE
Autoritățile naționale permit vânzarea și punerea în circulație a vehiculelor și a unităților tehnice separate cărora li s-a acordat omologarea de tip înainte de data menționată la articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 661/2009 și continuă să aprobe extinderea omologării acelor vehicule și unități tehnice separate în temeiul Directivei 78/318/CEE.
Articolul 7
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 noiembrie 2010.
Pentru Comisie
Președintele
José Manuel BARROSO
(1) JO L 200, 31.7.2009, p. 1.
(2) JO L 263, 9.10.2007, p. 1.
(3) JO L 81, 28.3.1978, p. 49.
(4) JO L 230, 31.8.2010, p. 119.
ANEXA I
Documente administrative pentru omologarea CE de tip a autovehiculelor în ceea ce privește dispozitivele de ștergere și de spălare a parbrizului
PARTEA 1
Fișă de informații
MODEL
Fișă de informații nr. … pentru omologarea CE de tip a unui autovehicul în ceea ce privește dispozitivele sale de ștergere și de spălare a parbrizului.
Următoarele informații se furnizează în trei exemplare și trebuie să includă un cuprins. Toate desenele trebuie prezentate la scara corespunzătoare și cu suficiente detalii, în format A4 sau într-un dosar format A4. Eventualele fotografii trebuie să fie suficient de detaliate.
În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate menționate în prezenta fișă de informații sunt dotate cu comenzi electronice, trebuie furnizate informații cu privire la performanțele acestora.
0. GENERALITĂȚI
0.1. Marca (denumirea comercială a producătorului): …
0.2. Tipul: …
0.2.1. Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) (după caz): …
0.3. Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt prezente pe vehicul (1): …
0.3.1. Amplasarea marcajelor respective: …
0.4. Categoria vehiculului (2): …
0.5. Denumirea și adresa producătorului: …
0.8. Numele și adresa (adresele) uzinei (uzinelor) de asamblare: …
0.9. Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz): …
1. CARACTERISTICI GENERALE DE CONSTRUCȚIE ALE VEHICULULUI
1.1. Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ: …
3. MOTORUL (3)
3.2. Motor cu ardere internă
3.2.1.8. Puterea netă maximă (4): … kW la … min–1 (valoare declarată de producător)
3.2.5. Sistemul electric
3.2.5.1. Tensiune nominală: …V, legare la masă pozitivă/negativă (5)
3.2.5.2. Generatorul
3.2.5.2.1. Tipul: …
3.2.5.2.2. Putere nominală: … VA
3.3. Motorul electric
3.3.1.1. Putere orară maximă: …kW
3.3.1.2. Tensiunea de funcționare: … V
3.3.2. Baterie
3.3.2.3. Capacitate: … Ah (amperi-oră)
3.4. Combinarea motoarelor
3.4.1. Vehicul electric hibrid: da/nu (5)
3.4.2. Categoria vehiculului electric hibrid: permite încărcare în afara vehiculului/nu permite încărcare în afara vehiculului: (5)
3.4.4. Descrierea dispozitivului de stocare a energiei: (baterie, condensator, volant/generator)
3.4.4.5. Energia: …
(pentru baterie: tensiune și capacitate Ah în 2 h, pentru condensator: J, …)
3.4.4.6. Încărcător: integrat/extern/fără (5)
4. TRANSMISIA (6)
4.7. maximă proiectată a vehiculului (în km/h) (7): …
9. CAROSERIA
9.2. Materiale utilizate și metode de construcție: …
9.4. Câmpul vizual
9.4.1. Detalii privind reperele primare, suficient de amănunțite pentru a fi rapid identificabile și pentru a verifica poziția fiecăruia în raport cu celelalte, precum și în raport cu punctul R: …
9.5. Parbriz și alte geamuri
9.5.1. Parbriz
9.5.1.1. Materiale utilizate: …
9.5.1.2. Sistemul de montare: …
9.5.1.3. Unghiul de înclinare: …
9.5.1.4. Numărul (numerele) de omologare de tip: …
9.5.1.5. Accesoriile pentru parbriz și poziția în care sunt montate, însoțite de o scurtă descriere a tuturor componentelor electrice/electronice: …
9.6. Dispozitivul de ștergere a parbrizului
9.6.1. Descriere tehnică detaliată (inclusiv fotografii sau desene): …
9.7. Dispozitivul de spălare a parbrizului
9.7.1. Descriere tehnică detaliată (inclusiv fotografii sau schițe) sau, dacă este omologat ca unitate tehnică separată, numărul de omologare de tip: …
9.8. Dispozitivele de dejivrare și dezaburire
9.8.2. Consum electric maxim: …kW
9.10. Dispunerea interioară
9.10.3. Scaune
9.10.3.5. Coordonatele sau schema punctului R
9.10.3.5.1. Scaun conducător auto: …
9.10.3.6. Înclinarea proiectată a spătarului
9.10.3.6.1. Scaun conducător auto: …
Note explicative
PARTEA 2
Certificat de omologare CE de tip
MODEL
Format: A4 (210 × 297 mm)
CERTIFICAT DE OMOLOGARE CE DE TIP
Comunicare privind:
|
a unui tip de vehicul în ceea ce privește dispozitivele de ștergere și de spălare a parbrizului |
||||||||
cu privire la Regulamentul (UE) nr. 1008/2010, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. …/… (8) |
|||||||||
Număr de omologare CE de tip: … |
|||||||||
Motivul prelungirii: … |
SECȚIUNEA I
0.1. Marca (denumirea comercială a producătorului): …
0.2. Tipul: …
0.2.1. Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) (după caz): …
0.3. Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (9): …
0.3.1. Amplasarea marcajelor respective: …
0.4. Categoria vehiculului (10): …
0.5. Denumirea și adresa producătorului: …
0.8. Numele și adresa (adresele) uzinei (uzinelor) de asamblare: …
0.9. Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz): …
SECȚIUNEA II
1. Informații suplimentare: a se vedea anexa.
2. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor: …
3. Data raportului de încercare: …
4. Numărul raportului de încercare: …
5. Observații (dacă este cazul): a se vedea anexa.
6. Locul: …
7. Data: …
8. Semnătura: …
Anexe |
: |
Dosar de informații Raport de încercare |
(1) Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin caractere care nu sunt relevante pentru descrierea vehiculului, a componentelor sau a unităților tehnice separate care fac obiectul prezentei fișe de informații, aceste caractere sunt reprezentate în documentație prin simbolul „?” (de exemplu ABC??123??).
(2) Clasificat în conformitate cu definițiile stabilite în partea A din anexa II la Directiva 2007/46/CE.
(3) În cazul unui vehicul care poate funcționa fie cu benzină, motorină etc., fie în combinație cu alt combustibil, aceste rubrici se completează de câte ori este necesar. În cazul motoarelor și sistemelor neconvenționale, producătorul trebuie să furnizeze informații echivalente.
(4) Stabilită în conformitate cu cerințele Directivei 80/1269/CEE a Consiliului (JO L 375, 31.12.1980, p 46).
(5) Se taie mențiunea care nu corespunde.
(6) Detaliile specificate trebuie prezentate pentru oricare variantă propusă.
(7) Pentru remorci, viteza maximă admisă de producător.
(8) Se taie mențiunea care nu corespunde.
(9) Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin caractere care nu sunt relevante pentru descrierea tipului de vehicul, de componentă sau de unitate tehnică separată la care se referă prezenta fișă de informații, aceste caractere se reprezintă în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).
(10) Conform definiției din Directiva 2007/46/CE, anexa II, secțiunea A.
Addendum
la certificatul de omologare CE de tip nr. …
1. |
Informații suplimentare:
|
2. |
Poziția volanului: stânga/dreapta (1) |
3. |
Montare inversă a ștergătoarelor pe vehiculele cu volanul pe partea stângă și pe partea dreaptă: da/nu (1) |
4. |
Spoiler aerodinamic montat pe brațul ștergătorului/lamela ștergătorului (1)/pe partea conducătorului auto/partea centrală/partea pasagerului/… (1) |
5. |
Observații: … |
(1) Se elimină ceea ce nu corespunde.
ANEXA II
Documente administrative pentru omologarea CE de tip a dispozitivelor de spălare a parbrizului ca unități tehnice separate
PARTEA 1
Fișă de informații
MODEL
Fișă de informații nr. … privind omologarea CE de tip a dispozitivelor de spălare a parbrizului ca unități tehnice separate.
Următoarele informații se furnizează în trei exemplare și trebuie să includă un cuprins. Toate desenele trebuie prezentate la scara corespunzătoare și cu suficiente detalii, în format A4 sau într-un dosar format A4. Eventualele fotografii trebuie să fie suficient de detaliate.
În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate menționate în prezenta fișă de informații sunt dotate cu comenzi electronice, se furnizează informații cu privire la performanțele acestora.
0. GENERALITĂȚI
0.1. Marca (denumirea comercială a producătorului): …
0.2. Tipul: …
0.3. Mijloacele de identificare a tipului, în cazul în care este marcat pe unitatea tehnică separată (1): …
0.3.1. Amplasarea marcajelor respective: …
0.5. Denumirea și adresa producătorului: …
0.7. În cazul unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CE: …
0.8. Numele și adresa (adresele) uzinei (uzinelor) de asamblare: …
0.9. Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz): …
9.7. Spălător parbriz
9.7.1. Descriere tehnică detaliată (inclusiv fotografii sau desene): …
Note explicative
PARTEA 2
Certificat de omologare CE de tip
MODEL
Format: A4 (210 × 297 mm)
CERTIFICAT DE OMOLOGARE CE DE TIP
Comunicare privind:
|
a unui tip de dispozitiv de spălare a parbrizului ca unitate tehnică separată |
||||||||
cu privire la Regulamentul (UE) nr. 1008/2010, astfel cum a fost modificat(ă) ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. …/… (2) |
|||||||||
Număr de omologare CE de tip: … |
|||||||||
Motivul prelungirii: … |
SECȚIUNEA I
0.1. Marca (denumirea comercială a producătorului): …
0.2. Tipul: …
0.3. Mijlocul de identificare a tipului, în cazul în care este marcat pe unitatea tehnică separată (3): …
0.3.1. Amplasarea marcajelor respective: …
0.5. Denumirea și adresa producătorului: …
0.7. Amplasarea și metoda de aplicare a marcajului de omologare CE: …
0.8. Numele și adresa (adresele) uzinei (uzinelor) de asamblare: …
0.9. Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz): …
SECȚIUNEA II
1. Informații suplimentare: a se vedea anexa.
2. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor: …
3. Data raportului de încercare: …
4. Numărul raportului de încercare: …
5. Observații (dacă este cazul): a se vedea anexa.
6. Locul: …
7. Data: …
8. Semnătura: …
Anexe |
: |
Dosar de informații Raport de încercare |
Addendum
la certificatul de omologare CE de tip nr. …
1. |
Informații suplimentare:
|
2. |
Adecvat pentru circulația pe partea: stângă/dreaptă (4) |
3. |
O parte a dispozitivului poate fi situată în compartimentul motorului: da/nu (4) |
4. |
Unități tehnice separate: universale/specifice vehiculului (4) |
5. |
Observații: … |
6. |
Lista tipurilor de vehicule pentru care a fost omologată unitatea tehnică separată (dacă este cazul): … |
PARTEA 3
Marca de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate
1. Marca de omologare CE de tip a unităților tehnice separate constă din:
1.1. un dreptunghi în jurul literei minuscule „e” urmată de numărul distinctiv al statului membru care a acordat omologarea CE de tip pentru o unitate tehnică separată:
1 |
pentru Germania |
2 |
pentru Franța |
3 |
pentru Italia |
4 |
pentru Țările de Jos |
5 |
pentru Suedia |
6 |
pentru Belgia |
7 |
pentru Ungaria |
8 |
pentru Republica Cehă |
9 |
pentru Spania |
11 |
pentru Regatul Unit |
12 |
pentru Austria |
13 |
pentru Luxemburg |
17 |
pentru Finlanda |
18 |
pentru Danemarca |
19 |
pentru România |
20 |
pentru Polonia |
21 |
pentru Portugalia |
23 |
pentru Grecia |
24 |
pentru Irlanda |
26 |
pentru Slovenia |
27 |
pentru Slovacia |
29 |
pentru Estonia |
32 |
pentru Letonia |
34 |
pentru Bulgaria |
36 |
pentru Lituania |
49 |
pentru Cipru |
50 |
pentru Malta. |
1.2. „Numărul de omologare de bază”, inscripționat în apropierea dreptunghiului, conținut în secțiunea 4 a numărului de omologare de tip, precedat de cele două cifre care indică numărul de ordine atribuit prezentului regulament sau ultimei modificări tehnice majore aduse prezentului regulament. În prezent, acest număr de ordine este „00”.
2. Marca de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate este aplicată pe rezervorul pentru lichid de spălare a parbrizului în așa fel încât să nu poată fi ștearsă și să fie ușor lizibilă, chiar și atunci când dispozitivul este montat pe un vehicul.
3. Un exemplu de marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate este prezentat în figura 1.
Figura 1
Exemplu de marcă de omologare CE de tip a unei unități tehnice separate
Notă explicativă
Legendă |
Omologarea CE de tip a unității tehnice separate a fost acordată în Țările de Jos, cu numărul 0046. Primele două cifre „00” indică faptul că unitatea tehnică separată a fost omologată în conformitate cu prezentul regulament. |
(1) Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin caractere care nu sunt relevante pentru descrierea tipului de vehiculul, de componentă sau de unitate tehnică separată care face obiectul prezentei fișe de informații, aceste caractere sunt reprezentate în documentație prin simbolul „?” (de exemplu ABC??123??).
(2) Se elimină mențiunile necorespunzătoare.
(3) Dacă mijlocul de identificare a tipului conține caractere care nu sunt relevante pentru descrierea tipurilor de vehicul, de componentă sau unitate tehnică separată la care se referă prezenta fișă de informații, aceste caractere se reprezintă în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).
(4) Se elimină ceea ce nu corespunde.
ANEXA III
Cerințe privind dispozitivele de ștergere și spălare a parbrizului
1. CERINȚE SPECIFICE
1.1. Dispozitivul de ștergere a parbrizului
1.1.1. Fiecare vehicul este echipat cu un dispozitiv de ștergere a parbrizului care poate funcționa, atunci când comutatorul principal al vehiculului a fost activat, fără nicio altă acțiune din partea conducătorului auto în afara comutării în poziția „pornire” a comenzii de funcționare necesare pentru pornirea și oprirea dispozitivului de ștergere a parbrizului.
1.1.1.1. Dispozitivul de ștergere a parbrizului este format din unul sau mai multe brațe de ștergere prevăzute cu lamele ușor de înlocuit.
1.1.2. Câmpul ștergătorului trebuie să acopere cel puțin 98 % din zona de vizibilitate A, astfel cum este aceasta definită în apendicele 3 la anexa III.
1.1.3. Câmpul ștergătorului trebuie să acopere cel puțin 80 % din zona de vizibilitate B, astfel cum este aceasta definită în apendicele 3 la anexa III.
1.1.4. Câmpul ștergătorului de parbriz trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la punctele 1.1.2 și 1.1.3 atunci când dispozitivul funcționează la frecvențele de ștergere menționate la punctul 1.1.5.1 și se testează în condițiile prevăzute la punctele 2.1.10 – 2.1.10.3 din prezenta anexă.
1.1.5. Dispozitivul de ștergere a parbrizului trebuie să aibă cel puțin două frecvențe de ștergere:
1.1.5.1. |
o frecvență de cel puțin 10 și cel mult 55 de cicluri/minut. |
1.1.5.2. |
o frecvență de cel puțin 45 cicluri complete/minut. |
1.1.5.3. |
Diferența între frecvența de ștergere cea mai ridicată și o frecvență mai scăzută trebuie să fie de cel puțin 15 cicluri/minut. |
1.1.5.4. |
Modul de funcționare intermitentă a dispozitivului de ștergere a parbrizului poate fi utilizat în vederea îndeplinirii cerințelor de la punctele 1.1.5.1 – 1.1.5.3 din prezenta anexă. |
1.1.6. Frecvențele menționate la punctele 1.1.5 – 1.1.5.3 se încearcă în condițiile stabilite la punctele 2.1.1 – 2.1.6 și 2.1.8 din prezenta anexă.
1.1.7. Atunci când dispozitivul de ștergere a parbrizului se oprește ca urmare a comutării comenzii de funcționare în poziția „oprire”, brațul (brațele) de ștergere și lamela (lamelele) trebuie să revină în poziția de repaus.
1.1.8. Dispozitivul de ștergere a parbrizului trebuie să poată suporta un blocaj de cel puțin 15 secunde. Este permisă utilizarea dispozitivelor automate de protecție a circuitului, cu condiția să nu fie necesară acționarea unei alte comenzi decât comanda de funcționare a dispozitivului de spălare a parbrizului pentru a-l repune în funcțiune.
1.1.9. Capacitatea dispozitivului de ștergere a parbrizului de a suporta blocajul menționat la punctul anterior se testează în condițiile specificate la punctul 2.1.7 din prezenta anexă.
1.1.10. Dacă poziția de repaus a brațului (brațelor) sau lamelei (lamelelor) de ștergere a parbrizului se află în afara zonei de vizibilitate B, stabilită în conformitate cu apendicele 3 la anexa III, trebuie să fie posibilă deplasarea cu mâna a brațului (brațelor) de ștergere astfel încât lamela (lamelele) să fie ridicată (ridicate) de pe parbriz pentru a permite spălarea manuală a acestuia.
1.1.11. Dispozitivul de ștergere a parbrizului trebuie să poată să funcționeze timp două minute pe un parbriz uscat atunci când temperatura exterioară este de – 18 °C, fără a se observa o scădere a eficacității.
1.1.12. Funcționarea dispozitivului de ștergere a parbrizului la – 18 °C se testează în condițiile prevăzute la punctul 2.1.11 din prezenta anexă.
1.1.13. Dispozitivul de ștergere a parbrizului trebuie să continue să îndeplinească cerințele de la punctul 1.1.2 din prezenta anexă fără a pierde din eficacitate atunci când funcționează la frecvență maximă și când viteza relativă a aerului este echivalentă cu 80 % din viteza maximă proiectată a vehiculului sau cu 160 km/h, oricare dintre aceste valori este mai mică. Zona de vizibilitate A a parbrizului se pregătește în conformitate cu punctele 2.1.8 și 2.1.9 din prezenta anexă. Efectele aerodinamice determinate de dimensiunea și forma parbrizului, a brațului (brațelor) și a lamelei (lamelelor) ștergătoarelor se verifică în condițiile amintite, luându-se în considerare, de asemenea, punctul 2.1.9.1. Pe durata încercării, lamela (lamelele) trebuie să rămână în contact cu parbrizul, nefiind permisă ridicarea completă de pe acesta. Pe durata fiecărui ciclu complet, lamela (lamelele) ștergătorului trebuie să rămână în contact permanent cu parbrizul în zona specificată la punctul 1.1.2, nefiind permisă nicio ridicare parțială în timpul baleierii ștergătorului.
1.2. Dispozitivul de spălare a parbrizului
1.2.1. Orice vehicul trebuie să fie echipat cu un dispozitiv de spălare a parbrizului care poate funcționa atunci când comutatorul principal al vehiculului a fost activat și care poate rezista la sarcinile și presiunile apărute atunci când duzele sunt obturate iar dispozitivul este acționat în conformitate cu procedura descrisă la punctele 2.2.1.1 – 2.2.1.1.2 din prezenta anexă.
1.2.2. Funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului nu trebuie să fie perturbată de expunerea la ciclurile de temperatură prevăzute la punctele 2.2.1 – 2.2.5 din prezenta anexă.
1.2.3. Dispozitivul de spălare a parbrizului trebuie să poată pulveriza lichid de spălare pe zona țintă a parbrizului, fără urme de scurgeri, decuplarea unui furtun sau defectarea unei duze, în condiții de utilizare normală la temperaturi ambiante cuprinse între – 18 °C și 80 °C. În plus, atunci când duzele sunt obturate, aceasta nu trebuie să provoace scurgeri sau decuplări ale furtunurilor.
1.2.4. Dispozitivul de spălare a parbrizului trebuie să aibă capacitatea de furniza suficient lichid pentru curățarea a cel puțin 60 % din zona de vizibilitate A, astfel cum este aceasta determinată în apendicele 3 la anexa III, în condițiile descrise la punctele 2.2.6 – 2.2.6.4 din prezenta anexă.
1.2.5. Dispozitivul de spălare a parbrizului trebuie să poată fi activat manual prin intermediul comenzii spălătorului. În plus, activarea și dezactivarea dispozitivului pot, de asemenea, fi coordonate și combinate cu orice alt sistem al vehiculului.
1.2.6. Capacitatea rezervorului pentru lichid nu trebuie să fie mai mică de 1,0 litru.
2. PROCEDURA DE ÎNCERCARE
2.1. Condiții de încercare a dispozitivului de ștergere a parbrizului.
2.1.1. Dacă nu există dispoziții contrare, încercările descrise în continuare se efectuează în condițiile prevăzute la punctele 2.1.2 – 2.1.5.
2.1.2. Temperatura ambiantă trebuie să fie între 5 °C și 40 °C.
2.1.3. Parbrizul se menține permanent umed.
2.1.4. Dacă dispozitivul de ștergere a parbrizului este electric, trebuie îndeplinite următoarele condiții suplimentare:
2.1.4.1. La începutul încercării, toate bateriile trebuie să fie complet încărcate.
2.1.4.2. Motorul (dacă există) trebuie turat la o viteză care nu depășește 30 % din viteza corespunzătoare puterii maxime a motorului. Totuși, dacă acest lucru nu poate fi realizat ca urmare a unor programe specifice de control al motorului (de exemplu, în cazul vehiculelor hibride electrice) se stabilește un scenariu realist care ia în considerare turațiile motorului și absența periodică sau permanentă a unui motor în stare de funcționare în condiții normale de deplasare. Dacă dispozitivul de ștergere a parbrizului poate satisface cerințele fără ca motorul să fie pornit, nu este necesar ca acesta să fie pus în funcțiune.
2.1.4.3. Faza de întâlnire a farurilor trebuie să fie aprinsă.
2.1.4.4. Toate sistemele existente de încălzire, ventilare, dejivrare și dezaburire (indiferent de amplasarea acestora în vehicul) trebuie să funcționeze la puterea maximă (cel mai ridicat consum de energie)
2.1.5. Dispozitivele de ștergere a parbrizului cu aer comprimat sau cu vacuum trebuie să poată funcționa continuu la frecvențele de ștergere prescrise, indiferent de turația și sarcina motorului sau nivelurile minime și maxime de încărcare a bateriei specificate de producător pentru condiții de funcționare normală.
2.1.6. Frecvențele de ștergere ale dispozitivului de ștergere a parbrizului trebuie să îndeplinească cerințele de la punctele 1.1.5 – 1.1.5.3 din prezenta anexă după o perioadă de funcționare prealabilă de 20 de minute pe un parbriz umed.
2.1.7. Cerințele prevăzute la punctul 1.1.8 din prezenta anexă trebuie să fie îndeplinite atunci când brațele de ștergere sunt imobilizate în poziția corespunzătoare unei jumătăți de ciclu timp de 15 secunde, comanda dispozitivului de ștergere a parbrizului fiind comutată în poziția celei mai mari frecvențe de ștergere.
2.1.8. Suprafața exterioară a parbrizului se degresează temeinic cu alcool metilic sau cu un agent de degresare echivalent. După uscare se aplică o soluție de amoniac având o concentrație de cel puțin 3 % și cel mult 10 %. Se lasă să se usuce suprafața apoi se șterge cu o cârpă uscată din bumbac.
2.1.9. Conform cerințelor din apendicele 4 la anexa 3, se aplică pe suprafața exterioară a parbrizului un strat uniform de amestec de încercare care se lasă să se usuce.
2.1.9.1. Încercările corespunzătoare dispozitivului de spălare a parbrizului pot fi efectuate după ce suprafața exterioară a parbrizului a fost pregătită în conformitate cu procedura de la punctele 2.1.8 și 2.1.9.
2.1.10. Câmpul ștergătorului de parbriz prevăzut la punctul 1.1.4 din prezenta anexă se determină după cum urmează:
2.1.10.1. Suprafața exterioară a parbrizului se tratează conform dispozițiilor de la punctele 2.1.8 și 2.1.9.
2.1.10.2. Pentru a se verifica îndeplinirea cerințelor de la punctele 1.1.2 și 1.1.3 din prezenta anexă, dispozitivul de ștergere a parbrizului se acționează după efectuarea pregătirii prevăzute la punctul 2.1.9.1, apoi se marchează câmpul ștergătorului de parbriz și se compară cu marcajul zonelor de vizibilitate A și B, determinate în conformitate cu apendicele 3 la anexa III.
2.1.10.3. Serviciul tehnic poate accepta o procedură de încercare alternativă (de exemplu, încercare virtuală) pentru a verifica îndeplinirea cerințelor de la punctele 1.1.2 și 1.1.3 din prezenta anexă.
2.1.11. Cerințele de la punctul 1.1.11 trebuie îndeplinite atunci când vehiculul a fost expus unei temperaturi ambiante de – 18 ± 3 °C pe o perioadă de minimum patru ore. Vehiculul trebuie pregătit pentru a funcționa în condițiile prevăzute la punctele 2.1.4 și 2.1.5. Pe durata încercării, dispozitivul de ștergere trebuie să funcționeze în condiții normale, dar la frecvența de ștergere maximă. Nu este necesară observarea câmpului de ștergere.
2.2. Condiții de încercare a dispozitivului de spălare a parbrizului.
2.2.1. Încercarea nr. 1. Dispozitivul de spălare a parbrizului se umple cu apă și se amorsează complet, apoi se expune la o temperatură ambiantă de 20 ± 2 °C pe o perioadă minimă de 4 ore. Apa trebuie să se stabilizeze la această temperatură.
2.2.1.1. Toate duzele se obturează, apoi dispozitivul de spălare se acționează de șase ori pe minut, fiecare perioadă de funcționare fiind de cel puțin 3 secunde.
2.2.1.1.1. Dacă dispozitivul de spălare a parbrizului este acționat manual de către conducătorul auto, forța aplicată trebuie să fie între 11 și 13,5 daN în cazul unei pompe operate manual. În cazul unei pompe acționate printr-o pedală, forța aplicată trebuie să fie între 40 și 44,5 daN.
2.2.1.1.2. În cazul pompelor electrice, tensiunea de încercare trebuie să fie cel puțin egală cu tensiunea nominală și să nu o depășească cu mai mult de 2 volți.
2.2.1.2. La sfârșitul încercării, funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului trebuie să fie în conformitate cu prevederile punctului 1.2.3 din prezenta anexă.
2.2.2. Încercarea nr. 2. Dispozitivul de spălare a parbrizului se umple cu apă și se amorsează complet, apoi se expune la o temperatură ambiantă de – 18 ± 3 °C pe o perioadă de minimum 4 ore. Nu este necesară stabilizarea apei la această temperatură.
2.2.2.1. Comanda spălătorului parbrizului se acționează de șase ori într-un minut, de fiecare dată timp de cel puțin trei secunde, în conformitate cu punctele 2.2.1.1.1 și 2.2.1.1.2. Dispozitivul se expune apoi la o temperatură ambiantă de 20 ± 2 °C până când gheața se topește complet. Nu este necesară stabilizarea apei la această temperatură. Funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului se verifică apoi prin acționarea acestuia în conformitate cu punctele 2.2.1.1 și 2.2.1.2.
2.2.3. Încercarea nr. 3. Încercarea de expunere la temperaturi scăzute
2.2.3.1. Dispozitivul de spălare a parbrizului se umple cu apă, se amorsează complet, apoi se expune la o temperatură ambiantă de – 18 ± 3 °C pe o perioadă de minimum 4 ore, asigurându-se că toată apa conținută în dispozitiv este înghețată. Dispozitivul este expus apoi unei temperaturi ambiante de 20 ± 2 °C, până când gheața este complet topită, dar în nici un caz mai mult de patru ore. Acest ciclu înghețare – dezghețare se repetă de șase ori. În final, atunci când dispozitivul de spălare a parbrizului este expus la temperatură ambiantă de 20 ± 2 °C iar gheața s-a topit în întregime, deși nu este necesară stabilizarea apei la această temperatură, funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului se verifică prin acționarea sa în conformitate cu punctele 2.2.1.1 și 2.2.1.2.
2.2.3.2. Dispozitivul de spălare a parbrizului se umple și se amorsează complet cu un lichid de spălare a parbrizului pentru temperaturi scăzute constând dintr-o soluție de 50 % metanol sau de alcool izopropilic în apă a cărei duritate nu depășește 205 mg/l (Ca). Dispozitivul se expune la o temperatură ambiantă de – 18 ± 3 °C pe o perioadă minimă de 4 ore. Nu este necesară stabilizarea lichidului la această temperatură. Funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului se verifică apoi prin acționarea acestuia în conformitate cu punctele 2.2.1.1 și 2.2.1.2.
2.2.4. Încercarea nr. 4. Încercarea de expunere ciclică la temperaturi ridicate
2.2.4.1. Dacă orice parte a dispozitivului de spălare a parbrizului este amplasată în compartimentul motorului, dispozitivul se umple cu apă, se amorsează complet și se expune unei temperaturi ambiante de 80 ± 3 °C pe o perioadă de minimum 8 ore. Nu este necesară stabilizarea apei la această temperatură. Funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului se verifică apoi prin acționarea sa în conformitate cu punctele 2.2.1.1 și 2.2.1.2.
2.2.4.2. Dacă nicio parte a dispozitivului de spălare a parbrizului nu este amplasată în compartimentul motorului, dispozitivul se umple cu apă, se amorsează complet și se expune unei temperaturi ambiante de 80 ± 3 °C pe o perioadă de minimum 8 ore. Nu este necesară stabilizarea apei la această temperatură. Dispozitivul se expune apoi la o temperatură ambiantă de 20 ± 2 °C. După ce temperatura apei s-a stabilizat, funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului se verifică prin acționarea sa în conformitate cu punctele 2.2.1.1 și 2.2.1.2. Ulterior, dispozitivul de spălare a parbrizului se umple cu apă și se amorsează complet, apoi se expune la o temperatură ambiantă de 60 ± 3 °C pe o perioadă de minimum 8 ore. Nu este necesară stabilizarea apei la această temperatură. Funcționarea dispozitivului de spălare a parbrizului se verifică apoi prin acționarea sa în conformitate cu punctele 2.2.1.1 și 2.2.1.2. În mod alternativ, producătorul poate solicita încercarea dispozitivului de spălare a parbrizului în condițiile prevăzute la punctul 2.2.4.1.
2.2.5. Încercările la care este supus spălătorul, prevăzute la punctele 2.2.1 – 2.2.4.2 trebuie efectuate succesiv pe același dispozitiv de spălare a parbrizului. Dispozitivul poate fi încercat în forma instalată pe tipul de vehicul pentru care se solicită omologarea CE de tip, sau separat. În cazul în care se solicită omologarea CE de tip pentru o unitate tehnică separată, dispozitivul se încearcă separat.
2.2.6. Încercarea nr. 5. Încercarea de eficacitate a dispozitivului de spălare a parbrizului
2.2.6.1. Dispozitivul de spălare a parbrizului se umple cu apă și se amorsează complet. Cu vehiculul staționat și în condiții de vânt moderat, duza (duzele) se direcționează, dacă este posibil, spre zona-țintă de pe suprafața exterioară a parbrizului.
2.2.6.2. Suprafața exterioară a parbrizului se supune tratamentului indicat la punctele 2.1.8 și 2.1.9 din prezenta anexă.
2.2.6.3. Dispozitivul de spălare a parbrizului se acționează în conformitate cu instrucțiunile producătorului, având în vedere punctele 2.2.1.1.1 și 2.2.1.1.2 din prezenta anexă. Durata totală a încercării nu trebuie să depășească 10 cicluri complete de funcționare automată a dispozitivului de ștergere a parbrizului, la frecvența maximă de ștergere.
2.2.6.4. În scopul verificării îndeplinirii cerințelor de la punctul 1.2.4 din prezenta anexă, se delimitează zona curățată relevantă și se compară cu zona de vizibilitate A, determinată în conformitate cu apendicele 3 la anexa III. Delimitarea zonei curățate nu este necesară dacă îndeplinirea cerințelor este vizibilă cu ochiul liber.
2.2.7. Încercarea prevăzută la punctele 2.2.6 – 2.2.6.4 se efectuează întotdeauna pe tipul de vehicul pentru care se solicită omologarea CE de tip, chiar și în cazul în care pe vehicul este instalată o unitate tehnică separată deja omologată.
Apendicele 1
Procedura pentru verificarea punctului R (punctul de referință al scaunului)
Punctul R sau punctul de referință al scaunului se stabilește în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa 3 la Regulamentul nr. 17 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (1).
Apendicele 2
Procedura pentru determinarea reperelor primare în sistemul de referință tridimensional
Relațiile dimensionale între reperele primare înscrise pe desene și poziția reală a acestora pe vehicul se stabilesc în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa 4 la Regulamentul nr. 125 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (1).
Apendicele 3
Procedura de determinare a zonelor de vizibilitate ale parbrizelor autovehiculelor
Zonele de vizibilitate A și B se stabilesc în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa 18 la Regulamentul nr. 43 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite.
Apendicele 4
Caracteristici ale amestecului utilizat pentru încercarea dispozitivelor de ștergere și de spălare a parbrizului
1. Amestecul de încercare menționat la punctul 2.1.9 din anexa III conține:
1.1. |
Apă cu o duritate mai mică de 205 mg/l (Ca): 92,5 %, procente volumice. |
1.2. |
Soluție apoasă saturată de sare (clorură de sodiu), soluție: 5 %, procent volumic. |
1.3. |
Praf, în conformitate cu specificațiile de la punctele 1.3.1 – 1.3.2.6 de mai jos: 2,5 %, procent volumic. |
1.3.1. Specificații pentru analiza prafului de încercare
1.3.1.1. |
68 ± 1 % SiO2, procent masic |
1.3.1.2. |
4 ± 1 % Fe2O3, procent masic |
1.3.1.3. |
16 ± 1 % Al2O3, procent masic |
1.3.1.4. |
3 ± 1 % CaO, procent masic |
1.3.1.5. |
1 ± 0,5 % MgO, procent masic |
1.3.1.6. |
4 ± 1 % hidroxizi alcalini, procent masic |
1.3.1.7. |
2,5 ± 0,5 % pierderi la aprindere, procent masic |
1.3.2. Specificații pentru distribuția prafului brut în funcție de dimensiunea particulelor
1.3.2.1. |
12 ± 2 % pentru particule cuprinse între 0 și 5 μm |
1.3.2.2. |
12 ± 3 % pentru particule cuprinse între 5 și 10 μm |
1.3.2.3. |
14 ± 3 % pentru particule cuprinse între 10 și 20 μm |
1.3.2.4. |
23 ± 3 % pentru particule cuprinse între 20 și 40 μm |
1.3.2.5. |
30 ± 3 % pentru particule cuprinse 40 și 80 μm |
1.3.2.6. |
9 ± 3 % pentru particule cuprinse 80 și 200 μm |
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/21 |
REGULAMENTUL (UE) NR. 1009/2010 AL COMISIEI
din 9 noiembrie 2010
privind cerințele pentru omologarea de tip a apărătorilor de roți pentru anumite autovehicule și de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (1), în special articolul 14 alineatul (1) litera (a),
întrucât:
(1) |
Regulamentul (CE) nr. 661/2009 este un regulament individual în sensul procedurii de omologare de tip prevăzută de Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (2). |
(2) |
Regulamentul (CE) nr. 661/2009 abrogă Directiva 78/549/CEE a Consiliului din 12 iunie 1978 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la apărătorile de roți pentru autovehicule (3). Cerințele stabilite în directiva respectivă ar trebui preluate în prezentul regulament și, acolo unde este necesar, modificate în vederea adaptării acestora la evoluția cunoștințelor științifice și tehnice. |
(3) |
Domeniul de aplicare al prezentului regulament trebuie să corespundă cu cel al Directivei 78/549/CEE, fiind deci limitat la vehiculele din categoria M1. |
(4) |
Regulamentul (CE) nr. 661/2009 stabilește dispoziții fundamentale privind cerințele pentru omologarea de tip a anumitor autovehicule în ceea ce privește apărătorile de roți. Din aceste motive, este necesar, de asemenea, să fie stabilite proceduri, încercări și cerințe specifice pentru aceste omologări de tip. |
(5) |
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Domeniul de aplicare
Prezentul regulament se aplică autovehiculelor din categoria M1, astfel cum sunt definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(1) |
„tip de vehicul în ceea ce privește apărătorile de roți” înseamnă vehiculele care nu diferă în aspecte esențiale precum caracteristicile apărătorilor de roți sau dimensiunile minime și maxime ale pneurilor și roților corespunzătoare pentru montarea pe vehicul, ținând cont de dimensiunile de gabarit admisibile ale pneurilor, ale jantelor și de abaterile roților; |
(2) |
„dimensiunile maxime de gabarit ale pneului” înseamnă lățimea maximă a secțiunii transversale a pneului și diametrul exterior maxim al acestuia, inclusiv toleranțele, admise și specificate conform omologării componentelor acestuia; |
(3) |
„dispozitiv antiderapant” înseamnă un lanț pentru zăpadă sau alt dispozitiv echivalent care asigură tracțiunea pe zăpadă, care poate fi montat pe combinația pneu/roată a vehiculului și care nu este un pneu de zăpadă, un pneu de iarnă, un pneu pentru toate anotimpurile sau orice alt tip de pneu. |
Articolul 3
Dispoziții privind omologarea CE de tip a unui vehicul în ceea ce privește apărătorile de roți
1. Constructorul sau reprezentantul acestuia depune la autoritatea de omologare de tip cererea de omologate CE de tip pentru un vehicul în ceea ce privește apărătorile de roți.
2. Cererea se întocmește în conformitate cu modelul din documentul informativ prevăzut în partea 1 din anexa I.
3. În cazul în care cerințele relevante specificate în anexa II la prezentul regulament sunt îndeplinite, autoritatea de omologare acordă omologarea CE de tip și eliberează un număr de omologare de tip în conformitate cu sistemul de numerotare prevăzut în anexa VII la Directiva 2007/46/CE.
Un stat membru nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul.
4. În sensul alineatului (3), autoritatea de omologare de tip eliberează un certificat de omologare CE de tip întocmit în conformitate cu modelul prevăzut în partea 2 din anexa I.
Articolul 4
Valabilitatea și extinderea omologărilor acordate în temeiul Directivei 78/549/CEE
Autoritățile naționale permit vânzarea și intrarea în serviciu a vehiculelor cărora li s-a acordat omologarea de tip înainte de data menționată la articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 661/2009 și continuă să acorde prelungirea omologărilor pentru vehiculele respective în temeiul Directivei 78/549/CEE.
Articolul 5
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 noiembrie 2010.
Pentru Comisie
Președintele
José Manuel BARROSO
(1) JO L 200, 31.7.2009, p. 1.
(2) JO L 263, 9.10.2007, p. 1.
(3) JO L 168, 26.6.1978, p. 45.
ANEXA I
Documente administrative pentru omologarea CE de tip a autovehiculelor în ceea ce privește apărătorile de roți
PARTEA 1
Fișă de informare
MODEL
Fișă de informare nr. … referitoare la omologarea CE de tip a unui autovehicul în ceea ce privește apărătorile de roți.
Următoarele informații trebuie transmise în trei exemplare și trebuie să conțină un cuprins. Orice desen trebuie transmis la scara corespunzătoare și cu suficiente detalii, în format A4 sau într-un dosar format A4. Dacă există fotografii, acestea trebuie să fie suficient de detaliate.
În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate menționate în prezentul document informativ au dispozitive de comandă electronice, se vor furniza informații cu privire la performanțele acestora.
0. DISPOZIȚII GENERALE
0.1. Marca (denumirea comercială a constructorului): …
0.2. Tipul: …
0.2.1. Denumirea (denumirile) comercială(e) (dacă este cazul): …
0.3. Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (1): …
0.3.1. Amplasarea marcajului: …
0.4. Categoria de vehicul (2): …
0.5. Denumirea și adresa constructorului: …
0.8. Numele și adresa (adresele) uzinei (uzinelor) de asamblare: …
0.9. Numele și adresa reprezentantului constructorului (dacă este cazul): …
1. CARACTERISTICI GENERALE DE CONSTRUCȚIE ALE VEHICULULUI
1.1. Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ: …
1.3. Numărul de axe și roți: …
1.3.1. Numărul și poziția axelor cu roți jumelate: …
1.3.2. Numărul și amplasarea axelor directoare: …
1.3.3. Axe motoare (număr, poziție, interconectare): …
2.3. Ecartamentul și lățimea axei (axelor)
2.3.1. Ecartamentul fiecărei axe directoare (5): …
2.3.2. Ecartamentul tuturor celorlalte axe (5): …
2.3.3. Lățimea celei mai late axe spate: …
2.3.4. Lățimea celei mai avansate axe (măsurată la extremitatea anvelopelor, cu excepția proeminenței din zona de contact cu solul): …
2.4. Categoria dimensiunilor vehiculului (de gabarit)
2.4.1. Pentru șasiu fără caroserie
2.4.1.2. Lățimea (6): …
2.4.1.3. Înălțimea (în stare de funcționare) (7) (pentru suspensii cu înălțime reglabilă se indică poziția normală de funcționare): …
2.4.2. Pentru șasiu cu caroserie
2.4.2.2. Lățimea (6): …
2.4.2.3. Înălțimea (în stare de funcționare) (7) (pentru suspensii cu înălțime reglabilă se indică poziția normală de funcționare): …
2.6. Masa în stare de funcționare
Masa vehiculului carosat în stare de funcționare și, în cazul unui vehicul tractor din altă categorie decât M1, cu dispozitiv de remorcare, dacă este montat de constructor, sau masa șasiului sau a șasiului cu cabină, fără caroserie și/sau dispozitivul de remorcare în cazul în care constructorul nu montează caroseria și/sau dispozitivul de remorcare (inclusiv lichide, scule, roată de rezervă, dacă este cazul, conducătorul auto, iar pentru autobuze și autocare, însoțitorul, dacă vehiculul este prevăzut cu scaun pentru acesta) (8) (masă maximă și minimă pentru fiecare variantă): …
6. SUSPENSIE
6.2.1. Reglarea nivelului: da/nu/opțional (9)
6.6. Anvelope și roți
6.6.1. Combinație (combinații) pneu/roată
(a) |
pentru pneuri se specifică dimensiunile; |
(b) |
pentru roți se indică dimensiunea/dimensiunile jantelor și abaterea (abaterile); |
6.6.1.1. Axe
6.6.1.1.1. Axa 1: …
6.6.1.1.2. Axa 2: …
etc.
6.6.4. Descrierea dispozitivului (dispozitivelor) antiderapant(e) și a combinației (combinațiilor) pneu/roată de pe axa (axele) față și/sau spate adecvate pentru tipul de vehicul, astfel cum sunt recomandate de constructor: …
9.16. Apărători de roți
9.16.1. Scurtă descriere a vehiculului în ceea ce privește apărătorile de roți: …
9.16.2. Desene detaliate ale apărătorilor de roți și ale poziției acestora pe vehicul, prezentându-se dimensiunile specificate în figura 1 din anexa II la prezentul regulament și luând în considerare extremele combinațiilor pneu/roată: …
Note explicative
PARTEA 2
Certificat de omologare CE de tip
MODEL
Format: A4 (210 × 297 mm)
CERTIFICAT DE OMOLOGARE CE DE TIP
Comunicare privind:
|
a unui tip de vehicul în ceea ce privește apărătorile de roți |
||||||||
cu privire la Regulamentul (UE) nr. 1009/2010, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. …/… (10) |
|||||||||
Numărul omologării CE de tip: … |
|||||||||
Motivul prelungirii: … |
SECȚIUNEA I
0.1. Marca (denumirea comercială a constructorului): …
0.2. Tipul: …
0.2.1. Denumirea (denumirile) comercială (comerciale) (dacă este cazul): …
0.3. Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (11): …
0.3.1. Amplasarea marcajului: …
0.4. Categoria vehiculului (12): …
0.5. Denumirea și adresa constructorului: …
0.8. Numele și adresa (adresele) uzinei (uzinelor) de asamblare: …
0.9. Numele și adresa reprezentantului constructorului (dacă este cazul): …
SECȚIUNEA II
1. Informații suplimentare: a se vedea addendumul.
2. Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: …
3. Data raportului de încercare: …
4. Numărul raportului de încercare: …
5. Observații (dacă este cazul): a se vedea addendumul.
6. Locul: …
7. Data: …
8. Semnătura: …
Anexe |
: |
Dosar de omologare Raport de încercare |
(1) Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin caractere care nu sunt relevante pentru descrierea vehiculului, a componentelor sau a tipurilor de unități tehnice separate care fac obiectul acestui document informativ, aceste caractere sunt reprezentate în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).
(2) Clasificat în conformitate cu definițiile stabilite în partea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE.
(3) În cazul unui model cu o cabină normală și în cazul altuia cu o cabină cu cușetă, trebuie declarate ambele mase și ambele dimensiuni.
(4) Standardul ISO 612: 1978 - Vehicule rutiere – Dimensiunile autovehiculelor și ale vehiculelor tractate – termeni și definiții.
(g4) |
Termenul nr. 6.5. |
(g7) |
Termenul nr. 6.2. |
(g8) |
Termenul nr. 6.3. |
(8) Masa conducătorului auto și, dacă este cazul, masa însoțitorului este aproximată la 75 kg (divizată în 68 kg masa personală și 7 kg masa bagajului în conformitate cu Standardul ISO 2416 - 1992), rezervorul de combustibil este plin în proporție de 90 %, iar celelalte sisteme care conțin lichide (cu excepția celor pentru apa reziduală) în proporție de 100 % față de capacitatea indicată de constructor.
(9) Se taie mențiunile necorespunzătoare.
(10) Se taie mențiunile necorespunzătoare.
(11) Dacă mijloacele de identificare a tipului conțin caractere care nu sunt relevante pentru descrierea vehiculului, a componentelor sau a tipurilor de unități tehnice separate care fac obiectul acestui document informativ, aceste caractere sunt reprezentate în documentație prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).
(12) Astfel cum este definită în partea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE.
Addendum
la certificatul de omologare CE de tip nr. […]
1. |
Informații suplimentare:
|
2. |
Axa (axele) acționată (acționate) permanent: axa 1/axa 2/ […] (1) |
3. |
Suspensii cu înălțime reglabilă: da/nu (1) |
4. |
Apărători de roți demontabile/nedemontabile (1) în totalitate/în parte (1) |
5. |
Observații: … |
(1) Se elimină ceea ce nu corespunde.
ANEXA II
Cerințe privind apărătorile de roți
1. CERINȚE GENERALE
1.1. |
Toate roțile vehiculului trebuie să fie echipate cu câte o apărătoare. |
1.2. |
Apărătorile de roți pot fi proiectate fie ca părți ale caroseriei, fie ca apărători de noroi separate și sunt destinate să îi protejeze, în măsura posibilului, pe ceilalți participanți la trafic împotriva proiectării pietrelor, a noroiului, a gheții, a zăpezii și a apei și să reducă pericolele datorate contactului cu roțile în mișcare. |
2. CERINȚE SPECIFICE
2.1. |
Apărătorile de roți trebuie să îndeplinească următoarele cerințe atunci când masa vehiculului este masa declarată de constructor în stare de funcționare și cu un pasager așezat pe scaunul din față și roțile directoare aflate în poziție dreaptă. |
2.1.1. |
În zona formată de planurile radiale la un unghi de 30° în partea din față și 50° în partea din spate a centrului roților (a se vedea figura 1), lățimea totală (q) a apărătorilor de roți trebuie să fie cel puțin suficientă pentru a acoperi lățimea totală a pneului (b) ținând seama de diametrul pneului și de extremele combinației (combinațiilor) pneu/roată astfel cum sunt specificate de constructor. În cazul unei roți duble se ia în calcul diametrul de pneu și lățimea totală (t) care acoperă cele două pneuri. |
2.1.1.1. |
În scopul determinării lățimilor menționate la punctul 2.1.1, etichetele (inscripțiile) și decorațiile, precum și benzile sau nervurile de protecție de pe pereții pneului nu sunt luate în considerare. |
2.1.2. |
Partea posterioară a apărătorilor de roți nu trebuie să depășească un plan orizontal situat la 150 mm deasupra axei de rotație a roților; de asemenea:
|
2.1.3. |
Conturul și poziția fiecărei apărători de roată trebuie să fie astfel încât aceste apărători să se afle cât mai aproape posibil de pneu și, în special, în interiorul părții delimitate de planurile radiale prevăzute la punctul 2.1.1; conturul și poziția trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:
|
2.1.4. |
În cazul vehiculelor a căror suspensie este cu înălțime reglabilă, cerințele susmenționate trebuie să fie îndeplinite atunci când vehiculul se află în poziția normală de funcționare specificată de constructorul autovehiculului. |
2.2. |
Apărătorile de roți pot fi formate din mai multe componente, cu condiția să nu existe spații libere între acestea și nici în interiorul vreunuia dintre aceste componente atunci când sunt asamblate. |
2.3. |
Apărătorile de roți trebuie să fie solid fixate. Cu toate acestea, ele pot fi demontabile total sau parțial. |
3. UTILIZAREA DISPOZITIVELOR ANTIDERAPANTE
3.1. |
În cazul vehiculelor cu două roți motoare, constructorul certifică faptul că vehiculul este proiectat astfel încât să se poată folosi cel puțin un tip de dispozitiv antiderapant pentru cel puțin una din combinațiile pneu/roată omologate pentru axa motoare a vehiculului respectiv. Dispozitivul antiderapant și combinația (combinațiile) pneu/roată adecvate pentru tipul de vehicul trebuie să fie specificate de constructor la punctul 6.6.4 din fișa informativă. |
3.2. |
În cazul vehiculelor având toate roțile motoare, inclusiv cele la care axele motoare pot fi decuplate fie manual, fie automat, constructorul certifică faptul că vehiculul este proiectat astfel încât să se poată folosi cel puțin un tip de dispozitiv antiderapant pe cel puțin una din combinațiile pneu/roată omologate pentru axa motoare a vehiculului, care nu poate fi decuplată. La punctul 6.6.4 din fișa informativă constructorul trebuie să specifice tipul de dispozitiv antiderapant și combinația (combinațiile) pneu/roată adecvată (adecvate) pentru tipul de vehicul. |
3.3. |
Constructorul vehiculului trebuie să includă în manualul de utilizare a vehiculului instrucțiunile corespunzătoare referitoare la utilizarea corectă a dispozitivelor antiderapante specificate, iar aceste informații trebuie să fie prezentate în limba națională sau cel puțin într-una din limbile naționale ale țării în care vehiculul este oferit spre vânzare. |
Figura 1
Schița apărătorii de roată
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/30 |
REGULAMENTUL (UE) NR. 1010/2010 AL COMISIEI
din 8 noiembrie 2010
de interzicere a pescuitului de sebastă în zona NAFO 3M de către navele care arborează pavilionul Spaniei
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),
întrucât:
(1) |
Regulamentul (UE) nr. 53/2010 al Consiliului din 14 ianuarie 2010 de stabilire, pentru 2010, a posibilităților de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în ape în care sunt necesare limitări ale capturilor (2) stabilește cotele pentru 2010. |
(2) |
Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2010. |
(3) |
Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Epuizarea cotei
Cota de pescuit alocată pentru 2010 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.
Articolul 2
Interdicții
Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.
Articolul 3
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 8 noiembrie 2010.
Pentru Comisie, pentru președinte
Fokion FOTIADIS
Director general pentru afaceri maritime și pescuit
(1) JO L 343, 22.12.2009, p. 1.
ANEXĂ
Nr. |
8/T&Q |
Stat membru |
Spania |
Stoc |
RED/03M. |
Specie |
Sebastă (Sebastes spp.) |
Zonă |
NAFO 3M |
Dată |
13.4.2010 |
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/32 |
REGULAMENTUL (UE) NR. 1011/2010 AL COMISIEI
din 9 noiembrie 2010
de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),
întrucât:
Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la 10 noiembrie 2010.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 noiembrie 2010.
Pentru Comisie, pentru președinte
Jean-Luc DEMARTY
Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
(1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
(2) JO L 350, 31.12.2007, p. 1.
ANEXĂ
Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
(EUR/100 kg) |
||
Cod NC |
Codul țărilor terțe (1) |
Valoare forfetară de import |
0702 00 00 |
AL |
46,8 |
MA |
75,9 |
|
MK |
35,0 |
|
TR |
95,0 |
|
ZZ |
63,2 |
|
0707 00 05 |
EG |
161,4 |
MK |
59,4 |
|
TR |
146,1 |
|
ZA |
121,6 |
|
ZZ |
122,1 |
|
0709 90 70 |
MA |
78,8 |
TR |
143,6 |
|
ZZ |
111,2 |
|
0805 20 10 |
MA |
71,5 |
ZA |
149,8 |
|
ZZ |
110,7 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
AR |
100,3 |
HR |
47,9 |
|
TR |
62,2 |
|
UY |
54,2 |
|
ZA |
60,7 |
|
ZZ |
65,1 |
|
0805 50 10 |
AR |
54,2 |
BR |
83,8 |
|
CL |
81,9 |
|
EC |
92,5 |
|
TR |
69,3 |
|
UY |
61,0 |
|
ZA |
109,5 |
|
ZZ |
78,9 |
|
0806 10 10 |
BR |
227,9 |
PE |
182,7 |
|
TR |
157,9 |
|
US |
227,8 |
|
ZA |
79,2 |
|
ZZ |
175,1 |
|
0808 10 80 |
AR |
75,7 |
AU |
149,8 |
|
CA |
73,1 |
|
CL |
84,2 |
|
CN |
82,6 |
|
MK |
22,1 |
|
NZ |
116,8 |
|
US |
118,9 |
|
ZA |
83,9 |
|
ZZ |
89,7 |
|
0808 20 50 |
CN |
41,7 |
US |
48,2 |
|
ZZ |
45,0 |
(1) Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/34 |
REGULAMENTUL (UE) NR. 1012/2010 AL COMISIEI
din 9 noiembrie 2010
de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,
întrucât:
(1) |
Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1007/2010 al Comisiei (4). |
(2) |
Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la 10 noiembrie 2010.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 noiembrie 2010.
Pentru Comisie, pentru președinte
Jean-Luc DEMARTY
Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
(1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
(2) JO L 178, 1.7.2006, p. 24.
(3) JO L 259, 1.10.2010, p. 3.
(4) JO L 291, 9.11.2010, p. 45.
ANEXĂ
Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 10 noiembrie 2010
(EUR) |
||
Codul NC |
Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză |
Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
1701 11 10 (1) |
63,80 |
0,00 |
1701 11 90 (1) |
63,80 |
0,00 |
1701 12 10 (1) |
63,80 |
0,00 |
1701 12 90 (1) |
63,80 |
0,00 |
1701 91 00 (2) |
55,14 |
0,93 |
1701 99 10 (2) |
55,14 |
0,00 |
1701 99 90 (2) |
55,14 |
0,00 |
1702 90 95 (3) |
0,55 |
0,19 |
(1) Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.
(2) Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.
(3) Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.
DIRECTIVE
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/36 |
DIRECTIVA 2010/74/UE A COMISIEI
din 9 noiembrie 2010
de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru a extinde includerea în anexa I la directivă a substanței active dioxid de carbon la tipul de produs 18
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,
întrucât:
(1) |
Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate în vederea unei eventuale includeri în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă cuprinde și dioxidul de carbon. |
(2) |
Directiva 2008/75/CE a Comisiei din 24 iulie 2008 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind includerea dioxidului de carbon ca substanță activă în anexa I la directivă (3) a inclus dioxidul de carbon ca substanță activă în anexa I la Directiva 98/8/CE pentru utilizarea în tipul de produs 14 (rodenticide), astfel cum este acesta definit în anexa V la Directiva 98/8/CE. |
(3) |
În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, dioxidul de carbon a fost acum evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării în tipul de produs 18 (insecticide, acaricide și produse pentru combaterea altor artropode), astfel cum este acesta definit în anexa V la directiva menționată. |
(4) |
Franța a fost desemnată ca stat membru raportor și, la 19 februarie 2008, a prezentat Comisiei raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007. |
(5) |
Raportul autorității competente a fost examinat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse, în cadrul reuniunii Comitetului permanent pentru produse biocide din 27 mai 2010, într-un raport de evaluare. |
(6) |
În urma examinărilor efectuate, se poate estima că produsele biocide care sunt utilizate ca insecticide, acaricide și produse pentru combaterea altor artropode și conțin dioxid de carbon îndeplinesc cerințele stabilite la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, este oportun să se extindă includerea dioxidului de carbon în anexa I la directiva respectivă la acest tip de produse. |
(7) |
Nu toate utilizările potențiale au fost evaluate la nivel european. Prin urmare, este necesar ca statele membre să evalueze acele utilizări sau scenarii de expunere și acele riscuri pentru compartimentele de mediu și pentru grupele de populație care nu au fost abordate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivel european, și să se asigure, atunci când evaluează produsele, că se iau măsuri adecvate sau se impun condiții specifice pentru reducerea la niveluri acceptabile a riscurilor identificate. |
(8) |
Având în vedere concluziile raportului de evaluare, este necesar să se solicite ca măsurile de reducere a riscurilor să fie aplicate la nivelul autorizațiilor de produs pentru produsele care conțin dioxid de carbon și sunt utilizate ca insecticide, acaricide și produse pentru combaterea altor artropode, astfel încât să se asigure reducerea riscurilor la un nivel acceptabil în conformitate cu articolul 5 din Directiva 98/8/CE și cu anexa VI la directiva respectivă. În special, este necesar să se solicite ca produsele să fie vândute numai profesioniștilor instruiți corespunzător și să fie utilizate numai de către aceștia, să fie luate măsuri adecvate pentru protecția operatorilor, astfel încât riscurile la care sunt expuși aceștia să fie minime, punând la dispoziție echipament individual de protectie, dacă este necesar, precum și măsuri pentru protecția persoanelor prezente, ca, de exemplu, excluderea acestora din zona în care se efectuează tratamentul în timpul fumigației. |
(9) |
Este important ca prevederile prezentei directive să fie aplicate în mod simultan în toate statele membre în vederea asigurării unui tratament egal pe piață al produselor biocide care conțin substanța activă dioxid de carbon, precum și pentru facilitarea funcționării corespunzătoare a pieței produselor biocide în general. |
(10) |
Este necesar să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I, pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească în vederea respectării noilor cerințe care decurg din această includere și pentru a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii. |
(11) |
După includere, trebuie să li se acorde statelor membre o perioadă de timp rezonabilă pentru a aplica articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE. |
(12) |
Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință. |
(13) |
Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
Articolul 1
Anexa I la Directiva 98/8/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.
Articolul 2
Transpunere
1. Statele membre adoptă și publică, până la 31 octombrie 2011 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive.
Statele membre aplică aceste acte începând cu 1 noiembrie 2012.
Atunci când statele membre adoptă actele menționate, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
2. Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
Articolul 3
Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 4
Prezenta directivă se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 9 noiembrie 2010.
Pentru Comisie
Președintele
José Manuel BARROSO
(1) JO L 123, 24.4.1998, p. 1.
(2) JO L 325, 11.12.2007, p. 3.
(3) JO L 197, 25.7.2008, p. 54.
ANEXĂ
La intrarea „Nr. 7” din anexa I la Directiva 98/8/CE se introduc următoarele:
Nr. |
Denumirea comună |
Denumirea IUPAC Numere de identificare |
Puritatea minimă a substanței active din produsul biocid introdus pe piață |
Data includerii |
Data limită de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) [cu excepția produselor conținând mai mult de o substanță activă, pentru care data limită de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cea stabilită în ultima decizie de includere privind substanțele active ale acestor produse] |
Data de expirare a includerii |
Tip de produs |
Dispoziții specifice (1) |
||||||
|
|
|
„990 ml/l |
1 noiembrie 2012 |
31 octombrie 2014 |
31 octombrie 2022 |
18 |
La examinarea cererii de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și cu anexa VI, statele membre evaluează, atunci când sunt relevante pentru produsul respectiv, acele utilizări sau scenarii de expunere și acele riscuri pentru compartimentele de mediu și pentru grupele de populație care nu au fost abordate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivel european. Atunci când acordă o autorizație de produs, statele membre evaluează riscurile și se asigură ulterior că sunt luate măsuri adecvate sau sunt impuse condiții specifice pentru a reduce riscurile identificate. Statele membre se asigură că autorizațiile respectă următoarele condiții:
|
(1) În vederea aplicării principiilor comune din anexa VI, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul web al Comisiei: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm
DECIZII
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/39 |
DECIZIA 2010/677/PESC A CONSILIULUI
din 8 noiembrie 2010
de abrogare a Poziției comune 98/409/PESC referitoare la Sierra Leone
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,
întrucât:
(1) |
La 29 iunie 1998, Consiliul a adoptat Poziția comună 98/409/PESC referitoare la Sierra Leone (1) în vederea punerii în aplicare a măsurilor impuse de Rezoluția 1171(1998) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite („RCSONU”). |
(2) |
La 28 ianuarie 2008, Consiliul a adoptat Poziția comună 2008/81/PESC (2) privind modificarea Poziției comune 98/409/PESC în vederea punerii în aplicare a măsurilor impuse de RCSONU 1793(2007), care prevede o derogare de la măsurile impuse la punctul 5 din RCSONU 1171(1998). |
(3) |
La 29 septembrie 2010, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat RCSONU 1940(2010) de abrogare a RCSONU 1171(1998). |
(4) |
Prin urmare, Poziția comună 98/409/PESC ar trebui să fie abrogată, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Poziția comună 98/409/PESC se abrogă.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
Adoptată la Bruxelles, 8 noiembrie 2010.
Pentru Consiliu
Președintele
M. WATHELET
(2) JO L 24, 29.1.2008, p. 54.
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/40 |
DECIZIA COMISIEI
din 5 noiembrie 2010
privind o contribuție financiară din partea Uniunii pentru efectuarea, în statele membre, a unui program coordonat de monitorizare cu privire la prevalența Listeria monocytogenes în anumite produse alimentare gata pentru consum
[notificată cu numărul C(2010) 7516]
(2010/678/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (1), în special articolul 66,
având în vedere Directiva 2003/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind monitorizarea zoonozelor și a agenților zoonotici (2), în special articolul 5,
întrucât:
(1) |
Regulamentul (CE) nr. 882/2004 stabilește, printre altele, procedurile care reglementează sprijinul financiar din partea Uniunii în vederea adoptării măsurilor necesare pentru a asigura aplicarea Regulamentului (CE) nr. 882/2004. |
(2) |
Directiva 2003/99/CE prevede faptul că pot fi stabilite programe coordonate de monitorizare, în special atunci când sunt identificate nevoi specifice, în vederea evaluării riscurilor și a stabilirii unor valori de referință care se raportează la zoonoze și la agenții zoonotici. |
(3) |
Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor au publicat rapoarte privind tendințele și sursele zoonozelor, agenților zoonotici și rezistenței antimicrobiene în cadrul Uniunii în 2006 (3) și 2007 (4) (rapoarte EFSA-ECDC). Conform acestor rapoarte, un număr total de 1 588 de cazuri de listerioză (Listeria monocytogenes) au fost înregistrate la oameni în 25 de state membre în 2006. De asemenea, 1 558 de astfel de cazuri s-au înregistrat în 26 de state membre în 2007. Rapoartele au pus în evidență, de asemenea, o creștere semnificativă a incidenței acestor cazuri la om în perioada 2001-2006. Boala este adesea gravă și rata mortalității este ridicată. |
(4) |
Având în vedere că Listeria monocytogenes este capabilă să se multiplice în diverse alimente la o temperatură scăzută (între 2 și 4 °C), prezența sa în produsele alimentare gata pentru consum care au o durată de conservare relativ lungă este deosebit de îngrijorătoare. |
(5) |
În temeiul Regulamentului (CE) nr. 2073/2005 al Comisiei din 15 noiembrie 2005 privind criteriile microbiologice pentru produsele alimentare (5), operatorii din sectorul alimentar trebuie să respecte criteriile de siguranță alimentară referitoare la Listeria monocytogenes în ceea ce privește produsele alimentare gata pentru consum, în cadrul principiilor privind bunele practici de igienă și analiza riscurilor și punctele critice de control (HACCP). |
(6) |
Rapoartele EFSA-ECDC au arătat că procentul cel mai ridicat în ceea ce privește nerespectarea criteriilor referitoare la Listeria monocytogenes s-a înregistrat în cazul brânzeturilor și produselor pescărești gata pentru consum și al produselor din carne supuse unui tratament termic. |
(7) |
Expunerea oamenilor la Listeria monocytogenes are loc în principal pe cale alimentară. Prin urmare, prevalența și nivelul de contaminare cu Listeria monocytogenes în produsele pescărești și brânzeturile gata pentru consum, precum și produsele din carne supuse unui tratament termic ar trebui estimate în mod armonizat și comparabil prin intermediul unui program de monitorizare coordonat la nivelul vânzării cu amănuntul în toate statele membre. |
(8) |
Proliferarea Listeria monocytogenes într-un produs gata pentru consum este influențată semnificativ de pH, de activitatea apei și de temperatura de stocare a produsului. Este posibil să se recurgă la modelizare pentru a se estima proliferarea Listeria monocytogenes într-un produs gata pentru consum în diferite condiții de temperatură. |
(9) |
În cazul în care nu există definiții relevante în legislația Uniunii, definițiile din standardul general codex pentru brânzeturi (CODEX STAN 283-1978, modificare 2008) și din standardul de grup codex pentru brânzeturile nematurate, inclusiv brânzeturile proaspete (CODEX STAN 221-2001, modificare 2008) publicate de Comisia Codex Alimentarius ar trebui utilizate pentru a garanta o abordare armonizată în ceea ce privește definirea brânzeturilor gata pentru consum. |
(10) |
În luna mai 2009, grupul operativ al EFSA însărcinat cu colectarea informațiilor privind monitorizarea zoonozelor a adoptat un raport referitor la specificațiile tehnice propuse pentru un program coordonat de monitorizare a prezenței Listeria monocytogenes în anumite categorii de produse alimentare gata pentru consum comercializate cu amănuntul în UE (6). |
(11) |
Pentru a se continua armonizarea etapei de eșantionare, eșantioanele urmează a fi prelevate în cadrul comerțului cu amănuntul, și anume în magazine, supermarketuri și alte puncte de vânzare similare care efectuează vânzări directe către consumatorul final. |
(12) |
Pentru garantarea confidențialității, datele colectate în cadrul programului coordonat de monitorizare nu ar trebui să fie utilizate, fără acordul prealabil al statelor membre, în alte scopuri decât cele ale acestui program. |
(13) |
Având în vedere importanța colectării de date comparabile cu privire la prevalența Listeria monocytogenes în produsele alimentare gata pentru consum, este necesară acordarea unei contribuții financiare din partea Uniunii pentru efectuarea unui astfel de program coordonat de monitorizare. |
(14) |
Pentru ca eșantionarea și analizele din cadrul programului coordonat să poată fi efectuate în mod armonizat, având în vedere, totuși, eventualele divergențe între statele membre de-a lungul desfășurării acestuia, este necesar a se fixa o dată a începerii programului, precum și o durată a acestuia. |
(15) |
Ar trebui acordată o contribuție financiară din partea Uniunii, cu condiția ca programul coordonat de monitorizare să se efectueze în conformitate cu prezenta decizie și ca autoritățile competente să furnizeze toate informațiile necesare în termenele prevăzute în prezenta decizie. |
(16) |
Din motive de eficiență administrativă, toate cheltuielile prezentate pentru o contribuție financiară din partea Uniunii trebuie exprimate în euro. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (7), cursul de schimb pentru cheltuielile efectuate în altă monedă decât euro este ultimul curs stabilit de către Banca Centrală Europeană înaintea primei zile din luna în care statul membru respectiv prezintă cererea de rambursare. |
(17) |
Prezenta decizie constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 75 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (8) (Regulament financiar), al articolului 90 din normele detaliate de aplicare a Regulamentului financiar și al articolului 15 din Normele interne privind punerea în aplicare a bugetului general al Comunităților Europene. |
(18) |
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Obiect
Prezenta decizie stabilește un program coordonat de monitorizare cu privire la prevalența Listeria monocytogenes în anumite categorii de produse alimentare gata pentru consum prevăzute la articolul 2 la nivelul vânzării cu amănuntul și prevede norme privind o contribuție financiară acordată de Uniune statelor membre în vederea punerii sale în aplicare.
Articolul 2
Domeniul de aplicare și durata programului coordonat de monitorizare
(1) Statele membre efectuează un program coordonat de monitorizare pentru a evalua prevalența Listeria monocytogenes în următoarele categorii de produse alimentare gata pentru consum, pe eșantioane selectate aleatoriu la nivelul vânzării cu amănuntul:
(a) |
pește afumat la cald sau la rece sau pește „gravlax”, ambalat (necongelat); |
(b) |
brânzeturi moi sau semimoi, cu excepția brânzeturilor proaspete; |
(c) |
produse din carne supuse unui tratament termic, ambalate. |
(2) Activitățile de eșantionare din cadrul programului coordonat de monitorizare prevăzut la alineatul (1) se efectuează începând din 2010 și durează cel puțin 12 luni.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentei decizii se aplică următoarele definiții:
1. |
„produse alimentare gata pentru consum” înseamnă produse alimentare gata pentru consum astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 2073/2005; |
2. |
„perioadă de conservare” înseamnă perioadă de conservare astfel cum este definită la articolul 2 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 2073/2005; |
3. |
„lot” înseamnă lot astfel cum este definit la articolul 2 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 2073/2005; |
4. |
„comerț cu amănuntul” înseamnă comerț cu amănuntul astfel cum este definit la articolul 3 punctul 7 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (9); cu toate acestea, în sensul prezentei decizii, comerțul cu amănuntul vizează doar magazinele, supermarketurile și alte puncte de vânzare similare care efectuează vânzări directe către consumatorul final; el nu include terminale sau centre de distribuție, operațiuni de catering, catering instituțional, cantine de fabrică, restaurante și alte operațiuni similare în domeniul serviciilor alimentare, precum și puncte de vânzare en gros; |
5. |
„prelucrare” înseamnă prelucrare astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (m) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (10); |
6. |
„produse din carne” înseamnă produse din carne astfel cum sunt definite în anexa I punctul 7.1 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (11); |
7. |
„țara de producție” înseamnă țara indicată pe marca de identificare prevăzută în anexa II secțiunea I partea B punctul 6 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004; |
8. |
„produs alimentar ambalat” înseamnă un produs alimentar a cărui suprafață este acoperită în întregime cu un înveliș permeabil sau impermeabil pentru a preveni contactul direct al alimentului cu mediul; |
9. |
„produs alimentar ambalat în atmosferă modificată” înseamnă un produs alimentar care a fost ambalat și sigilat ermetic după eliminarea aerului din ambalaj și înlocuirea sa cu un amestec gazos strict controlat pe bază de dioxid de carbon, oxigen și/sau azot; |
10. |
„produs alimentar ambalat în vid” înseamnă un produs alimentar care a fost ambalat și sigilat ermetic după eliminarea aerului din ambalaj; |
11. |
„pește afumat” înseamnă pește preparat prin afumare; |
12. |
„pește «gravlax»” înseamnă pește care a fost supus unei maturări în sare și zahăr fără tratament termic; |
13. |
„brânzeturi maturate” înseamnă brânzeturi care nu sunt gata pentru consum la puțin timp după fabricarea lor și care trebuie conservate o perioadă de timp, la o temperatură și în condiții precise pentru a permite modificările biochimice și fizice necesare care sunt proprii acestor brânzeturi; |
14. |
„brânzeturi moi” înseamnă brânzeturi al căror procent de umiditate în brânza degresată este mai mare de 67 %; |
15. |
„brânzeturi semimoi” înseamnă brânzeturi a căror textură este doar puțin mai dură decât cea a brânzeturilor moi. În cazul acestor brânzeturi, procentul de umiditate în brânza degresată este cuprins între 62 și 67 %. O caracteristică a brânzeturilor semimoi este faptul că sunt ferme, însă suple la atingere; |
16. |
„brânzeturi maturate cu mucegai” înseamnă brânzeturi a căror maturare rezultă în principal din dezvoltarea unor mucegaiuri caracteristice în interiorul și/sau la suprafața brânzei; |
17. |
„brânzeturi cu coaja spălată” înseamnă brânzeturi a căror crustă este tratată sau colonizată în mod natural, în cursul maturării sau după maturare, cu anumite culturi de microorganisme, de exemplu Penicillium candidum sau Brevibacterium linens. Stratul obținut astfel constituie o parte a crustei; |
18. |
„brânzeturi maturate în saramură” înseamnă brânzeturi maturate și conservate în saramură până când sunt vândute sau ambalate; |
19. |
„brânzeturi proaspete” înseamnă brânzeturi obținute din lapte covăsit care nu sunt supuse maturării, de exemplu brânza cottage, mozzarella, ricotta și quark. Brânzeturile proaspete nu sunt incluse în prezentul program coordonat de monitorizare. |
Articolul 4
Eșantionare, analize și înregistrarea datelor de către statele membre
(1) Eșantionarea este realizată de autoritatea competentă sau sub controlul acesteia.
(2) Laboratoarele naționale de referință pentru Listeria monocytogenes efectuează analizele privind prezența Listeria monocytogenes, pH-ul și activitatea apei.
(3) Autoritatea competentă poate desemna alte laboratoare decât laboratoarele naționale de referință care participă la controale oficiale referitoare la prezența Listeria monocytogenes și sunt acreditate în acest sens să efectueze analizele privind prezența Listeria monocytogenes, pH-ul și activitatea apei.
(4) Eșantionarea și analizele prevăzute la alineatele (1), (2) și (3), precum și înregistrarea tuturor informațiilor relevante se efectuează în conformitate cu specificațiile tehnice prevăzute în anexa I.
(5) Numărul de eșantioane care trebuie prelevate pentru fiecare categorie de produse alimentare gata pentru consum în fiecare stat membru este indicat în anexa II.
Articolul 5
Colectarea, evaluarea, raportarea și utilizarea datelor la nivelul Uniunii
(1) Statele membre colectează și evaluează rezultatele eșantionării și analizele privind prezența Listeria monocytogenes, pH-ul și activitatea apei prevăzute la articolul 4 alineatele (1), (2) și (3) din prezenta decizie.
Rezultatele respective și evaluarea lor, împreună cu toate datele relevante, se includ într-un raport final privind finalizarea programului coordonat de monitorizare care se transmite Comisiei înainte de 31 mai 2012.
(2) Comisia stabilește până la 30 noiembrie 2010 formatul dicționarului de date și al formularelor de colectare de date care urmează a fi utilizate de autoritățile competente pentru elaborarea raportului menționat la alineatul (1).
(3) Comisia transmite rapoartele finale prevăzute la alineatul (1) Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), care le examinează, dezvoltă modele predictive privind respectarea criteriilor de siguranță a alimentelor referitoare la Listeria monocytogenes și dezvoltarea microbiană în diferite condiții de stocare și publică un raport de sinteză în termen de șase luni.
(4) Orice utilizare a datelor prezentate de statele membre în alte scopuri decât programul coordonat de monitorizare face obiectul unui acord prealabil al statelor membre.
(5) Datele și rezultatele sunt puse la dispoziția publicului într-o formă care garantează confidențialitatea rezultatelor individuale.
Articolul 6
Condiții de acordare a unei contribuții financiare din partea Uniunii
(1) Se acordă statelor membre o contribuție financiară din partea Uniunii în valoare totală de 1 555 300 EUR din linia bugetară 17 04 07 01, pentru a acoperi costurile de colectare, evaluare și raportare prevăzute la articolul 5 alineatul (1) care sunt legate de analizele prevăzute la articolul 4 alineatul (2), până la valoarea maximă totală de cofinanțare stabilită în anexa III.
(2) Contribuția financiară a Uniunii prevăzută la alineatul (1) se plătește statelor membre cu condiția ca programul coordonat de monitorizare să se efectueze în conformitate cu dispozițiile relevante ale legislației Uniunii, inclusiv cu normele în materie de concurență și de acordare a contractelor publice și sub rezerva respectării următoarelor condiții:
Raportul final privind finalizarea programului coordonat de monitorizare trebuie prezentat Comisiei înainte de 31 mai 2012; raportul trebuie să conțină:
(i) |
toate informațiile prevăzute în anexa I partea D; |
(ii) |
documente justificative pentru costurile suportate de statele membre pentru efectuarea analizelor; documentele justificative respective trebuie să conțină cel puțin informațiile prevăzute în anexa IV. |
(3) În cazul unei întârzieri în ceea ce privește prezentarea raportului final prevăzut la alineatul (2), contribuția financiară a Uniunii se reduce cu 25 % la 1 iulie 2012, cu 50 % la 1 august 2012 și cu 100 % la 1 septembrie 2012.
Articolul 7
Sume maxime rambursabile
Valorile maxime ale contribuției financiare acordate de către Uniune pentru a rambursa statelor membre costurile de colectare, evaluare și raportare prevăzute la articolul 5 alineatul (1) nu vor depăși următoarele:
(a) |
60 EUR pentru fiecare eșantion colectat, evaluat și raportat în ceea ce privește detectarea Listeria monocytogenes; |
(b) |
60 EUR pentru fiecare eșantion colectat, evaluat și raportat în ceea ce privește enumerarea Listeria monocytogenes; |
(c) |
15 EUR pentru fiecare eșantion colectat, evaluat și raportat în ceea ce privește analiza nivelului pH-ului; |
(d) |
20 EUR pentru fiecare eșantion colectat, evaluat și raportat în ceea ce privește activitatea apei (aw). |
Articolul 8
Cursul de schimb aplicabil cheltuielilor
În cazul în care cheltuielile unui stat membru sunt exprimate într-o altă monedă decât euro, statul membru în cauză efectuează conversia în euro prin aplicarea celui mai recent curs de schimb stabilit de Banca Centrală Europeană, înainte de prima zi a lunii în care cererea este prezentată de statul membru.
Articolul 9
Destinatari
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 5 noiembrie 2010.
Pentru Comisie
John DALLI
Membru al Comisiei
(1) JO L 165, 30.4.2004, p. 1.
(2) JO L 325, 12.12.2003, p. 31.
(3) The EFSA Journal (2007), 130.
(4) The EFSA Journal (2009), 223.
(5) JO L 338, 22.12.2005, p. 1.
(6) The EFSA Journal (2009) 300, 1.
(7) JO L 209, 11.8.2005, p. 1.
(8) JO L 248, 16.9.2002, p. 1.
(10) JO L 139, 30.4.2004, p. 1.
(11) JO L 139, 30.4.2004, p. 55.
ANEXA I
[menționată la articolul 4 alineatul (4)]
PARTEA A
BAZA DE EȘANTIONARE
1. Produsele care urmează a fi eșantionate
Următoarele categorii de produse alimentare gata pentru consum se eșantionează la nivelul vânzării cu amănuntul:
1.1. Pește afumat la cald sau la rece sau pește „gravlax”, ambalat (necongelat)
Produsele aparținând acestei categorii trebuie ambalate în vid sau în atmosferă modificată.
Peștele poate fi feliat sau nu. Ambalajul poate conține un pește întreg, jumătate de pește sau o parte dintr-un pește. Pielea peștelui poate fi prezentă sau absentă.
1.2. Brânzeturi moi sau semimoi, cu excepția brânzeturilor proaspete
Această categorie include brânzeturile fabricate din lapte crud, tratat termic sau pasteurizat provenit de la orice specie de animale. Brânzeturile pot fi maturate, cu coaja spălată, maturate cu mucegai sau maturate în saramură.
Brânzeturile pot fi ambalate, inclusiv înfășurate în muselină, sau pot să nu fie ambalate la vânzarea cu amănuntul, dar să fie ambalate la punctul de vânzare pentru consumator.
1.3. Produse din carne supuse unui tratament termic, ambalate
1.3.1. |
Produsele aparținând acestei categorii trebuie să fi fost supuse unui tratament termic și apoi să fi fost manipulate și ambalate în vid sau în atmosferă modificată. |
1.3.2. |
Produsele aparținând acestei categorii acoperă atât produsele din carne expuse, cât și produsele din carne acoperite cu un înveliș permeabil care au fost feliate sau altfel manipulate între tratamentul termic și ambalare. Produsele pot fi afumate după tratamentul termic. Această categorie include, în special:
|
1.3.3. |
Această categorie nu include:
|
2. Model de eșantionare
O schemă de eșantionare stratificată proporțională este utilizată în cadrul programului coordonat de supraveghere; în acest fel, sunt alocate eșantioane fiecărui stat membru proporțional cu dimensiunea populației umane din statul membru respectiv.
2.1. Plan de eșantionare
2.1.1. |
Fiecare stat membru trebuie să aibă un plan de eșantionare, bazat pe un model de tip cluster pe mai multe niveluri:
|
2.1.2. |
Planul de eșantionare trebuie elaborat de autoritatea competentă și trebuie să includă următoarele elemente:
|
2.1.3. |
În cazul în care sunt disponibile date comerciale adecvate, planul de eșantionare trebuie să includă, de asemenea:
|
2.1.4. |
Statele membre elaborează un plan de eșantionare în conformitate cu normele descrise mai jos și pe baza celor mai bune date comerciale disponibile. Aceste date comerciale sau asistența cu privire la modalitățile de obținere a datelor pot fi adesea furnizate de o organizație profesională națională. În absența unor date comerciale, cea mai bună estimare a cotelor de piață va fi utilizată pentru a contribui la planul de eșantionare la nivel central. În absența oricăror informații comerciale fiabile, poate fi necesar ca autoritățile competente să delege persoanei care efectuează eșantionarea la fața locului selecția tipului de produs din care sunt prelevate eșantioanele în cadrul unei categorii. |
2.2. Selecția categoriilor de puncte de vânzare cu amănuntul care urmează a fi vizate
Autoritățile competente aleg punctele de vânzare cu amănuntul în care urmează să fie prelevate eșantioane. Tipurile de puncte de vânzare cu amănuntul care sunt vizate în mod tipic în vederea eșantionării sunt: supermarketuri, magazine mici, magazine de delicatese specializate și piețe de stradă (cum ar fi piețe pentru fermieri sau piețe rurale).
În cazul în care cea mai mare categorie de puncte de vânzare (de exemplu, supermarketuri) furnizează cel puțin 80 % din piața unei categorii de produse alimentare gata pentru consum, este necesar să se preleveze eșantioane numai în acele puncte de vânzare. În caz contrar, se adaugă categoria de puncte de vânzare a doua ca mărime, până la acoperirea a cel puțin 80 % din piață.
Atunci când eșantionarea se efectuează în conformitate cu un plan de eșantionare, numărul de eșantioane care se prelevează din fiecare categorie de produse alimentare gata pentru consum și în fiecare tip de puncte de vânzare cu amănuntul este proporțional cu cota de piață a tipului respectiv de puncte de vânzare în cadrul tipurilor de puncte de vânzare vizate.
2.3. Selecția orașelor în care trebuie prelevate eșantioanele
Eșantionarea trebuie efectuată în orașe mari. În fiecare stat membru, cel puțin două orașe mari trebuie să facă obiectul eșantionării.
Orașele în care se efectuează eșantionarea trebuie, împreună, să reprezinte cel puțin 30 % din populația umană a statului membru. Cu toate acestea, dacă planul include cele mai mari opt orașe, procentul reprezentat din populația umană poate fi mai mic de 30 %.
2.4. Selectarea calendarului eșantionării
Nivelul de contaminare cu Listeria monocytogenes a produselor alimentare gata pentru consum poate varia în cursul anului. Pentru a garanta exactitatea rezultatelor programului coordonat de monitorizare, durata acestuia este împărțită în 12 perioade de o lună în cursul cărora trebuie prelevat un număr egal de eșantioane.
2.5. Selectarea produselor alimentare gata pentru consum în cadrul celor trei categorii principale care urmează a fi eșantionate
Produsele alimentare gata pentru consum din cadrul celor trei categorii de produse alimentare gata pentru consum care urmează a fi eșantionate se selecționează pe baza datelor comerciale și sunt detaliate în planul de eșantionare.
Autoritățile competente pot alege să le solicite persoanelor care efectuează eșantionarea să selecteze brânzeturile în vederea eșantionării pe baza unei contribuții estimate la cota de piață, în funcție de planul național de eșantionare. Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să ofere câteva indicații cu privire la cota de piață aproximativă a principalelor tipuri de produse alimentare în cadrul diferitelor categorii, pentru a alege în cel mai eficient mod posibil un eșantion cât mai reprezentativ din piață, de exemplu, cel al brânzeturilor pe bază de lapte crud/pasteurizat.
PARTEA B
COLECTAREA ȘI TRANSPORTUL EȘANTIOANELOR
1. Tipul și caracteristicile eșantioanelor
Eșantioanele trebuie prelevate în mod aleatoriu din locul în care sunt expuse produsele spre vânzare către consumator și trebuie să cântărească cel puțin 100 g fiecare. Este posibil să se preleveze mai mult de un eșantion din fiecare dintre cele trei categorii de produse alimentare gata pentru consum în cursul aceleiași vizite la punctul de vânzare cu amănuntul. Cu toate acestea, nu ar trebui prelevate eșantioane din mai mult de cinci loturi din fiecare categorie în cursul aceleiași vizite.
Doar produsele ambalate, al căror ambalaj este intact (sigilat) și a căror ambalare a fost realizată de către producător, sunt colectate în vederea eșantionării. Cu toate acestea, în cazul brânzeturilor și al produselor din carne, pot fi colectate în vederea eșantionării și produse ambalate la punctul de vânzare cu amănuntul.
Produsele colectate pentru eșantionare trebuie etichetate pentru a face posibilă înregistrarea informațiilor referitoare la produse. Informațiile de pe etichetă includ următoarele:
(a) |
date privind țara de producție; |
(b) |
numărul lotului; |
(c) |
data de expirare; |
(d) |
instrucțiuni privind condițiile de temperatură pentru stocare, dacă acestea sunt disponibile; |
(e) |
alte informații menționate în mod normal pe eticheta produselor alimentare gata pentru consum ambalate. |
Dacă pe etichetă nu se menționează toate informațiile prevăzute la literele (a)-(d), persoana care efectuează eșantionarea solicită proprietarului sau managerului punctului de vânzare cu amănuntul informațiile care lipsesc cu privire la produs sau la etichetare și/sau caută informațiile respective pe lotul en gros.
Dacă eticheta de pe produsul alimentar gata pentru consum nu este clară sau este deteriorată în alt fel, produsul nu este colectat pentru eșantionare. Din fiecare lot de pește afumat sau de pește „gravlax” eșantionat se prelevă două eșantioane. Informațiile privind etichetarea, cum ar fi numerele loturilor și data până la care produsul poate fi vândut, trebuie examinate pentru a garanta faptul că cele două eșantioane provin din același lot. Unul dintre cele două eșantioane trebuie analizat în ziua primirii eșantionului la laborator, iar celălalt la sfârșitul perioadei de conservare.
Pentru brânzeturile moi și semimoi și pentru produsele din carne supuse unui tratament termic, se prelevă doar un eșantion dintr-un lot care trebuie analizat la sfârșitul perioadei de conservare.
Eșantioanele trebuie introduse separat în saci de eșantionare și trimise imediat către laborator pentru analize.
În toate etapele, trebuie luate măsuri pentru a garanta că echipamentul utilizat în timpul eșantionării, al transportului și al depozitării nu este contaminat cu Listeria monocytogenes.
2. Informații privind eșantioanele
Toate informațiile relevante disponibile privind eșantioanele se înregistrează pe un formular de eșantionare, al cărui model este elaborat de autoritatea competentă. Formularul de eșantionare însoțește eșantionul în permanență. În cazul eșantioanelor de brânzeturi ambalate la punctul de vânzare cu amănuntul, poate fi necesară solicitarea informațiilor privind produsul respectiv și a informațiilor privind etichetarea și/sau căutarea informațiilor respective pe lotul en gros.
Atunci când se colectează eșantioanele, temperatura la suprafață a eșantioanelor ambalate se măsoară și se înregistrează pe formularul de eșantionare.
Fiecare eșantion și formularul care îl însoțește se etichetează cu un număr unic care se utilizează de la eșantionare și până la testare. Autoritatea competentă utilizează în acest scop un sistem de numerotare unică.
3. Transportul eșantioanelor
Eșantioanele se transportă în containere frigorifice și trebuie păstrate la o temperatură cuprinsă între 2 și 8 °C și ferite de contaminarea externă în timpul transportului.
Toate eșantioanele de produse alimentare gata pentru consum trebuie să ajungă la laborator în termen de 24 de ore de la eșantionare.
În circumstanțe excepționale, durata transportului poate depăși 24 de ore. Cu toate acestea, durata transportului nu poate depăși 48 de ore și în niciun caz nu trebuie să ducă la efectuarea analizei după data limită de vânzare a produsului colectat pentru eșantionare.
PARTEA C
PREGĂTIREA EȘANTIOANELOR ȘI METODE DE ANALIZĂ
1. Primirea eșantioanelor
1.1. Norme generale
În momentul primirii eșantioanelor, laboratoarele verifică informațiile înregistrate în formularul de eșantionare de către persoana care a efectuat eșantionările și completează rubricile relevante din formularul respectiv. Toate eșantioanele primite se examinează pentru a garanta că ambalajele utilizate pentru transport sunt intacte înaintea stocării. Eșantioanele primite la o temperatură mai ridicată de 8 °C se resping, cu excepția cazului în care temperatura la vânzarea cu amănuntul era mai ridicată de 8 °C.
Fără a aduce atingere punctului 1.2, toate eșantioanele sunt conservate refrigerate până la sfârșitul perioadei lor de conservare.
În cazul în care eșantioanele trebuie stocate până la sfârșitul perioadei lor de conservare, ele sunt refrigerate:
(a) |
la temperatura de stocare indicată pe eticheta ambalajului. Dacă eticheta indică un interval de temperatură, eșantionul trebuie stocat la temperatura limită superioară; |
(b) |
în cazul în care nu se indică nicio temperatură de stocare specifică pe eticheta ambalajului, eșantionul trebuie păstrat la:
|
În cazul în care perioada de conservare a produsului eșantionat se încheie în cursul unui week-end sau al unei sărbători naționale, eșantionul trebuie analizat în ultima zi lucrătoare înainte de sfârșitul perioadei de conservare.
1.2. Norme speciale privind peștele afumat sau peștele „gravlax”
Unul dintre cele două eșantioane este analizat în termen de 24 de ore de la momentul sosirii la laborator. Dacă eșantionul respectiv nu este analizat imediat după sosire, el trebuie păstrat refrigerat la 3 °C (± 2 °C) în laborator înaintea efectuării analizei.
Al doilea eșantion se păstrează refrigerat până la sfârșitul perioadei sale de conservare.
2. Pregătirea eșantioanelor și pregătirea suspensiei inițiale
Trebuie să se evite, în toate etapele, orice contaminare încrucișată între eșantioane și din mediul înconjurător. Eșantioanele se elimină după începerea analizelor de laborator. Dacă analiza este întreruptă, de exemplu din cauza unor devieri inacceptabile în procesul de analiză, trebuie obținute noi eșantioane.
Diluția inițială se realizează fie pe baza întregului produs, fie pe baza unei porțiuni reprezentative de testat de 100-150 g. Alimentele sunt eșantionate pentru a include suprafețele care reflectă proporția care ar fi consumată (de exemplu, 20 % din crustă/suprafață și 80 % din interiorul produsului). Atunci când un produs ambalat este feliat, eșantionul respectiv este prelevat din mai multe felii de produs. Porțiunea de testat se taie în bucăți mici și se introduce într-o pungă Stomacher, utilizând un instrument steril și o tehnică aseptică. Din acest amestec, se prelevă o porțiune de testat de 10 g pentru enumerare și o porțiune de testat de 25 g pentru detectare.
Se adaugă 9 volume (90 ml) de diluant la volumul porțiunii de testat (10 g) și apoi amestecul de omogenizează cu ajutorul unui Stomacher sau al unui Pulsifier timp de 1-2 minute.
Este posibil să se utilizeze ca diluant pentru utilizare generală apă peptonată tamponată, astfel cum se descrie în EN ISO 11290-2 „Microbiologia alimentelor și a hranei pentru animale – Metoda orizontală de detectare și enumerare a Listeria monocytogenes – Partea 2: Tehnica de enumerare a coloniilor”.
Pentru diluarea brânzeturilor, o soluție de citrat de sodiu, astfel cum se descrie în EN ISO 6887-5 „Microbiologia alimentelor și a hranei pentru animale – Prepararea eșantioanelor pentru testare, a suspensiei inițiale și a diluțiilor zecimale în vederea examinării microbiologice – Partea 5: Norme specifice pentru prepararea laptelui și a produselor lactate”, poate fi utilizată în locul apei peptonate tamponate.
Analizele de detectare și enumerare a Listeria monocytogenes se efectuează în conformitate cu următoarele norme:
(a) |
pentru eșantioanele de pește afumat sau „gravlax”, trebuie efectuate două seturi de analize:
|
(b) |
pentru eșantioanele de brânzeturi moi și semimoi și pentru eșantioanele de produse din carne supuse unui tratament termic, analizele trebuie efectuate doar la sfârșitul perioadei de conservare. |
2.1. Detectarea Listeria monocytogenes
Detectarea Listeria monocytogenes se efectuează în conformitate cu versiunea modificată a EN ISO 11290-1:1996 „Microbiologia alimentelor și a hranei pentru animale – Metoda orizontală de detectare și enumerare a Listeria monocytogenes – Partea 1: Metoda de detectare”.
2.2. Enumerarea Listeria monocytogenes
Enumerarea Listeria monocytogenes se efectuează în conformitate cu EN ISO 11290-2:1998 „Microbiologia alimentelor și a hranei pentru animale – Metoda orizontală de detectare și enumerare a Listeria monocytogenes – Partea 2: Metoda de enumerare” și cu modificarea sa EN ISO 11290-2:1998/Amd 1:2004 „Modificarea mediului de enumerare”.
Dacă se constată că eșantionul este contaminat, se presupune că majoritatea produselor ar prezenta niveluri scăzute de contaminare cu Listeria monocytogenes. Pentru a permite estimarea cantităților reduse în eșantioane (între 10 și 100 cfu/g), 1 ml de diluție primară se analizează în duplicat, astfel cum se indică în EN ISO 11290-2:1998/Amd 1:2004:
(a) |
etalare pe suprafața a trei plăci cu diametru de 90 mm; sau |
(b) |
etalare pe suprafața unei plăci cu diametru de 140 mm. |
Din cauza posibilei existențe a unor niveluri mai ridicate de contaminare cu Listeria monocytogenes, 0,1 ml de diluție primară trebuie etalată pe suprafața unei plăci pentru a permite enumerarea de până la 1,5 × 104 cfu/g. Această etalare trebuie realizată o singură dată, astfel cum se prevede în ISO 7218:2007 „Microbiologia alimentelor și a hranei pentru animale – Cerințe și orientări generale pentru examinările microbiologice”.
3. Analize privind pH-ul și activitatea apei (aw) pentru peștele afumat și „gravlax”
3.1. Determinarea pH-ului
Determinarea pH-ului eșantionului se realizează în conformitate cu EN ISO 2917:1999 „Carne și produse din carne – Măsurarea pH-ului – Metodă de referință”.
Analiza trebuie efectuată pe eșantionul testat în momentul sosirii la laborator. Tehnica nedestructivă menționată în metoda ISO este recomandată pentru măsurarea pH-ului eșantionului.
Rezultatul trebuie raportat la 0,05 unitate de pH cea mai apropiată.
3.2. Determinarea activității apei (aw)
Determinarea activității apei (aw) a eșantionului se realizează în conformitate cu EN ISO 21807:2004 „Microbiologia alimentelor și a hranei pentru animale – Determinarea activității apei”.
Analiza trebuie efectuată pe eșantionul testat în momentul sosirii la laborator. Metoda poate funcționa în gama cuprinsă între 0,999 și 0,9000 și limita de repetabilitate corespunde unei devieri standard de 0,002.
Valoarea raportată trebuie să conțină cel puțin două cifre semnificative.
4. Stocarea izolatelor
O sușă de Listeria monocytogenes confirmată per eșantion pozitiv se conservă în vederea unor eventuale studii de clasificare suplimentare. În cazul în care sușe de Listeria monocytogenes sunt identificate atât prin metodele de detectare, cât și prin cele de enumerare, doar izolatele obținute prin metoda de enumerare se stochează.
Izolatele se stochează de către laboratoarele naționale de referință folosind metode adecvate pentru colectarea de culturi atât timp cât aceasta garantează viabilitatea sușelor pentru cel puțin doi ani în vederea clasificării.
PARTEA D
RAPORTARE
1. Dispoziții generale
Informațiile care trebuie raportate de către statele membre, în măsura în care sunt disponibile sau accesibile, sunt împărțite în două mari categorii:
(a) |
un bilanț al programului coordonat de monitorizare și al rezultatelor obținute; bilanțul trebuie să se prezinte sub forma unui proces-verbal textual; |
(b) |
date individuale detaliate pentru fiecare eșantion testat în cadrul planului de eșantionare; informațiile trebuie prezentate sub formă de date brute utilizând „dicționarul de date” și formularele pentru colectarea de date prevăzute la articolul 5 alineatul (2). |
2. Informații care trebuie incluse în bilanțul programului coordonat de monitorizare și al rezultatelor obținute
(a) |
numele statului membru; |
(b) |
data începerii și a încheierii eșantionării și analizei; |
(c) |
numărul de eșantioane de produse alimentare gata pentru consum colectate și analizate din punctele de vânzare cu amănuntul:
|
(d) |
rezultate globale: prevalența și proporția de eșantioane care depășesc limita de 100 cfu/g de Listeria monocytogenes în brânzeturile moi sau semimoi, peștele afumat și „gravlax”, precum și în produsele din carne supuse unui tratament termic vizate de programul coordonat de monitorizare; |
(e) |
descrierea piețelor brânzeturilor moi și semimoi, peștelui afumat și „gravlax”, precum și ale produselor din carne supuse unui tratament termic în statul membru:
|
(f) |
punctele de vânzare cu amănuntul din care s-au prelevat eșantioane: tipul de categorii de puncte de vânzare vizat: de exemplu, supermarketuri, magazine mici etc.; |
(g) |
distribuția geografică a eșantionării – orașe vizate (% din populația umană vizată); |
(h) |
descrierea procedurii de randomizare pentru eșantionarea cu amănuntul: randomizare lunară; |
(i) |
observații privind reprezentativitatea generală a programului de eșantionare; |
(j) |
pregătirea eșantionului de testare utilizat pentru măsurarea pH-ului; |
(k) |
metoda de analiză utilizată pentru determinarea activității apei (aw). |
3. Informații care trebuie incluse în datele individuale detaliate pentru fiecare eșantion
(a) |
tipul de eșantion:
|
(b) |
subtipul eșantionului:
|
(c) |
conservanți utilizați în peștele afumat sau în peștele „gravlax” (astfel cum sunt menționați pe etichetă); |
(d) |
crusta de brânzeturi inclusă în analiza specimenului (da/nu; în cazul unui răspuns pozitiv, se indică și proporția, dacă aceasta este disponibilă); |
(e) |
data prelevării eșantioanelor; |
(f) |
data limită de consum a produsului eșantionat; |
(g) |
data de producție/de ambalare (dacă este disponibilă); |
(h) |
temperatura la suprafață a eșantionului în punctul de vânzare cu amănuntul; |
(i) |
temperatura de stocare în laborator până la sfârșitul perioadei de conservare; |
(j) |
analiza imediat după eșantionare (doar pentru peștele afumat și peștele „gravlax”)/sfârșitul perioadei de conservare; |
(k) |
data începerii analizei în laborator; |
(l) |
detectarea Listeria monocytogenes: rezultate calitative (absența/prezența în 25 g); |
(m) |
cuantificarea Listeria monocytogenes: rezultate calitative (cfu/g); |
(n) |
pH (doar pentru peștele afumat și „gravlax”); |
(o) |
activitatea apei (aw) (doar pentru peștele afumat și „gravlax”); |
(p) |
codul orașului; |
(q) |
codul punctului de vânzare; |
(r) |
tipul de comerț cu amănuntul:
|
(s) |
țara de producție: verificată în raport cu marca de identificare de pe ambalaj sau din documentația comercială; |
(t) |
preambalat:
|
(u) |
calitatea organoleptică a eșantionului. |
ANEXA II
Numărul de eșantioane care trebuie prelevate pentru fiecare categorie de produse alimentare gata pentru consum în statele membre
[menționat la articolul 4 alineatul (5)]
Stat membru |
Populația la 1.1.2008 (date Eurostat) |
Dimensiunea eșantionului stratificat armonizat |
||
N (milioane) |
% |
Per categorie de produse alimentare și etapă de analiză (1) |
Dimensiunea totală a eșantionului |
|
Belgia – BE |
10,7 |
2,1 |
60 |
240 |
Bulgaria – BG |
7,6 |
1,5 |
60 |
240 |
Republica Cehă – CZ |
10,4 |
2,1 |
60 |
240 |
Danemarca – DK |
5,576 |
1,1 |
60 |
240 |
Germania – DE |
82,2 |
16,5 |
400 |
1 600 |
Estonia – EE |
1,3 |
0,3 |
30 |
120 |
Irlanda – IE |
4,4 |
0,9 |
30 |
120 |
Grecia – EL |
11,2 |
2,3 |
60 |
240 |
Spania – ES |
45,3 |
9,1 |
200 |
800 |
Franța – FR |
63,8 |
12,8 |
400 |
1 600 |
Italia – IT |
59,6 |
12,0 |
400 |
1 600 |
Cipru – CY |
0,8 |
0,2 |
30 |
120 |
Letonia – LV |
2,3 |
0,5 |
30 |
120 |
Lituania – LT |
3,4 |
0,7 |
30 |
120 |
Luxemburg – LU |
0,5 |
0,1 |
30 |
120 |
Ungaria – HU |
10,0 |
2,0 |
60 |
240 |
Malta – MT |
0,4 |
0,1 |
30 |
120 |
Țările de Jos – NL |
16,4 |
3,3 |
60 |
240 |
Austria – AT |
8,3 |
1,7 |
60 |
240 |
Polonia – PL |
38,1 |
7,7 |
200 |
800 |
Portugalia – PT |
10,6 |
2,1 |
60 |
240 |
România – RO |
21,5 |
4,3 |
60 |
240 |
Slovenia – SI |
2,0 |
0,4 |
30 |
120 |
Slovacia – SK |
5,4 |
1,1 |
60 |
240 |
Finlanda – FI |
5,3 |
1,1 |
60 |
240 |
Suedia – SE |
9,2 |
1,8 |
60 |
240 |
Regatul Unit – UK |
61,2 |
12,3 |
400 |
1 600 |
Total UE |
497,5 |
100,0 |
3 020 |
12 080 |
(1) Pentru peștele afumat și „gravlax”: se prelevă două eșantioane din fiecare lot. Unul dintre cele două eșantioane se analizează în ziua primirii eșantionului la laborator, iar celălalt se analizează la sfârșitul perioadei de conservare (a se vedea anexa I partea C punctul 1.2).
ANEXA III
Contribuția financiară maximă acordată de Uniune statelor membre
(în EUR) |
|||||
Stat membru |
Suma maximă totală pentru cofinanțare |
||||
Detectarea Listeria monocytogenes |
Enumerarea Listeria monocytogenes |
pH |
Activitatea apei |
Total |
|
Belgia – BE |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Bulgaria – BG |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Republica Cehă – CZ |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Danemarca – DK |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Germania – DE |
96 000 |
96 000 |
6 000 |
8 000 |
206 000 |
Estonia – EE |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Irlanda – IE |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Grecia – EL |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Spania – ES |
48 000 |
48 000 |
3 000 |
4 000 |
103 000 |
Franța – FR |
96 000 |
96 000 |
6 000 |
8 000 |
206 000 |
Italia – IT |
96 000 |
96 000 |
6 000 |
8 000 |
206 000 |
Cipru – CY |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Letonia – LV |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Lituania – LT |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Luxemburg – LU |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Ungaria – HU |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Malta – MT |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Țările de Jos – NL |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Austria – AT |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Polonia – PL |
48 000 |
48 000 |
3 000 |
4 000 |
103 000 |
Portugalia – PT |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
România – RO |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Slovenia – SI |
7 200 |
7 200 |
450 |
600 |
15 450 |
Slovacia – SK |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Finlanda – FI |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Suedia – SE |
14 400 |
14 400 |
900 |
1 200 |
30 900 |
Regatul Unit – UK |
96 000 |
96 000 |
6 000 |
8 000 |
206 000 |
Total UE |
724 800 |
724 800 |
45 300 |
60 400 |
1 555 300 |
ANEXA IV
Raport financiar certificat cu privire la punerea în aplicare a unui program coordonat de monitorizare a Listeria monocytogenes în categoriile selectate de produse alimentare gata pentru consum
Perioada de raportare: … până la …
Declarație privind costurile suportate pentru programul coordonat de monitorizare care sunt eligibile pentru contribuția financiară a Uniunii
Numărul de referință al deciziei Comisiei prin care se acordă o contribuție financiară din partea Uniunii: …
Costuri suportate cu privire la |
Numărul de teste |
Totalul costurilor suportate în perioada de raportare (în monedă națională) |
Totalul costurilor eligibile pentru o contribuție financiară din partea Uniunii |
Detectarea Listeria monocytogenes |
|
|
|
Enumerarea Listeria monocytogenes |
|
|
|
Determinarea pH-ului |
|
|
|
Activitatea apei (aw) |
|
|
|
Declarația beneficiarului
Certific următoarele:
— |
costurile menționate anterior sunt reale, au fost înregistrate cu ocazia realizării sarcinilor stabilite în Decizia 2010/678/UE a Comisiei și au fost indispensabile pentru buna execuție a acestor sarcini; |
— |
toate documentele justificative pentru aceste costuri sunt disponibile în vederea auditului; |
— |
pentru acest program coordonat de monitorizare nu a fost solicitată nicio altă contribuție din partea Uniunii; |
— |
în conformitate cu articolul 109 alineatul (2) din Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene [Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului], subvenția nu a produs profit pentru statul membru. |
Data: …
Responsabilul financiar: …
Semnătura: …
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/55 |
DECIZIA COMISIEI
din 8 noiembrie 2010
de modificare a Deciziei 95/467/CE de punere în aplicare a articolului 20 alineatul (2) din Directiva 89/106/CEE a Consiliului privind produsele pentru construcții
[notificată cu numărul C(2010) 7542]
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2010/679/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 89/106/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la materialele de construcții (1), în special articolul 13 alineatul (4) litera (a),
după consultarea Comitetului permanent pentru construcții,
întrucât:
(1) |
La 24 octombrie 1995, Comisia a adoptat Decizia 95/467/CE de punere în aplicare a articolului 20 alineatul (2) din Directiva 89/106/CEE a Consiliului privind produsele pentru construcții (2). |
(2) |
Pentru a adapta la progresul tehnic sistemele de atestare a conformității pentru categoria de produse „COȘURI, CANALE DE FUM ȘI PRODUSE SPECIFICE”, este necesară modificarea anexei 3 la decizia menționată anterior. |
(3) |
Prin urmare, decizia menționată anterior ar trebui modificată în consecință, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Anexa 3 la Decizia 95/467/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 8 noiembrie 2010.
Pentru Comisie
Antonio TAJANI
Vicepreședinte
(1) JO L 40, 11.2.1989, p. 12.
(2) JO L 268, 10.11.1995, p. 29.
ANEXĂ
În anexa 3 la Decizia 95/467/CE, în tabelul relativ la categoria de produse „COȘURI, CANALE DE FUM ȘI PRODUSE SPECIFICE” se adaugă următoarea rubrică:
Produsul (produsele) |
Utilizarea (utilizările) proiectată (proiectate) |
Nivelul (nivelurile) sau clasa (clasele) (Comportarea la foc) |
Sistemul (sistemele) de atestare a conformității |
„coșuri prefabricate (module de înălțimea unui etaj), căptușeli pentru coșuri (din module sau compacte), coșuri cu pereți multipli (din module sau compacte), coșuri cu perete simplu compacte, echipamente pentru coșuri neatașate și atașate prefabricate, terminale de coșuri |
Pentru utilizări supuse reglementărilor privind comportamentul la foc |
(A1, A2, B, C) (1) |
1 |
(A1, A2, B, C) (2), D, E |
3 |
||
(A1-E) (3), F |
4 |
||
Sistemul 1: a se vedea anexa III partea 2 punctul (i) din Directiva 89/106/CEE, fără încercări prin sondaj ale unor eșantioane. Sistemul 3: a se vedea Directiva 89/106/CEE, anexa III partea 2 punctul (ii), a doua posibilitate. Sistemul 4: a se vedea anexa III partea 2 punctul (ii) din Directiva 89/106/CEE, a treia posibilitate. |
(1) Produse/materiale pentru care o etapă clar identificabilă a procesului de producție antrenează o îmbunătățire a clasificării comportamentului la foc (de exemplu, adăugarea de ignifuge sau o limitare a materialelor organice).
(2) Produse/materiale neacoperite de nota de subsol *.
(3) Produse/materiale care nu necesită încercări pentru comportamentul la foc [de exemplu, produsele/materialele din clasele A1 conform Deciziei 96/603/CE a Comisiei (JO L 267, 19.10.1996, p. 23)].”
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/57 |
DECIZIA COMISIEI
din 9 noiembrie 2010
de exonerare a Bulgariei, Republicii Cehe, Danemarcei, Germaniei, Estoniei, Irlandei, Spaniei, Franței, Ciprului, Letoniei, Lituaniei, Maltei, Țărilor de Jos, Poloniei, Sloveniei, Slovaciei, Finlandei, Suediei și Regatului Unit de obligația de a aplica prevederile Directivelor 66/401/CEE, 66/402/CEE, 68/193/CEE, 1999/105/CE, 2002/54/CE, 2002/55/CE și 2002/57/CE pentru comercializarea semințelor de plante furajere, a semințelor de cereale, a materialului pentru înmulțirea vegetativă a viței de vie, a materialului forestier de reproducere, precum și a semințelor de sfeclă, legume și, respectiv, a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre
[notificată cu numărul C(2010) 7578]
(Numai textele în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estoniană, finlandeză, franceză, germană, greacă, letonă, lituaniană, malteză, olandeză, polonă, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză sunt autentice)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2010/680/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 66/401/CEE a Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de plante furajere (1), în special articolul 23a,
având în vedere Directiva 66/402/CEE a Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale (2), în special articolul 23a,
având în vedere Directiva 68/193/CEE a Consiliului din 9 aprilie 1968 privind comercializarea materialului pentru înmulțirea vegetativă a viței de vie (3), în special articolul 18a,
având în vedere Directiva 1999/105/CE a Consiliului din 22 decembrie 1999 privind comercializarea materialului forestier de reproducere (4), în special articolul 20,
având în vedere Directiva 2002/54/CE a Consiliului din 13 iunie 2002 privind comercializarea semințelor de sfeclă (5), în special articolul 30A,
având în vedere Directiva 2002/55/CE a Consiliului din 13 iunie 2002 privind comercializarea semințelor de legume (6), în special articolul 49,
având în vedere Directiva 2002/57/CE a Consiliului din 13 iunie 2002 privind comercializarea semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre (7), în special articolul 28,
întrucât:
(1) |
Directivele 66/401/CEE, 66/402/CEE, 68/193/CEE, 1999/105/CE, 2002/54/CE, 2002/55/CE și 2002/57/CE stabilesc anumite prevederi pentru comercializarea semințelor de plante furajere, a semințelor de cereale, a materialului pentru înmulțirea vegetativă a viței de vie, a materialului forestier de reproducere, precum și a semințelor de sfeclă, legume și, respectiv, a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre. Directivele sus-menționate prevăd că, în anumite condiții, statele membre pot fi exonerate total sau parțial de obligația de a aplica prevederile directivelor respective în cazul anumitor specii sau materiale. |
(2) |
Semințele pentru speciile stabilite în părțile I, II, V, VI și VII ale anexei la prezenta decizie nu sunt în mod normal produse sau comercializate în anumite state membre. În plus, cultivarea viilor și comercializarea materialului de înmulțire stabilite în partea III a anexei respective prezintă o importanță economică minimă în anumite state membre. Speciile de arbori enumerate în partea IV a anexei respective nu sunt nici ele importante pentru silvicultura din anumite state membre. |
(3) |
Ca urmare a cererilor Belgiei, Bulgariei, Republicii Cehe, Danemarcei, Germaniei, Estoniei, Irlandei, Greciei, Spaniei, Franței, Ciprului, Letoniei, Lituaniei, Luxemburgului, Maltei, Țărilor de Jos, Poloniei, Sloveniei, Slovaciei, Finlandei, Suediei și Regatului Unit, începând din 1969, Comisia a adoptat următoarele Decizii 69/270/CEE (8), 69/271/CEE (9), 69/272/CEE (10), 70/47/CEE (11), 70/48/CEE (12), 70/49/CEE (13), 70/93/CEE (14), 70/94/CEE (15), 70/481/CEE (16), 72/270/CEE (17), 72/271/CEE (18), 73/122/CEE (19), 73/123/CEE (20), 73/188/CEE (21), 74/5/CEE (22), 74/358/CEE (23), 74/360/CEE (24), 74/361/CEE (25), 74/362/CEE (26), 74/491/CEE (27), 74/532/CEE (28), 75/287/CEE (29), 75/752/CEE (30), 79/355/CEE (31), 86/153/CEE (32), 89/101/CEE (33), 90/209/CEE (34), 2005/325/CE (35), 2005/871/CE (36), 2005/886/CE (37), 2005/931/CE (38), 2008/462/CE (39), 2009/786/CE (40), 2010/198/UE (41) și 2010/377/UE (42) de exonerare totală sau parțială a acestor state membre de la obligația de aplicare a dispozițiilor Directivelor 66/401/CEE, 66/402/CEE, 68/193/CEE, 1999/105/CE, 2002/54/CE, 2002/55/CE și 2002/57/CE pentru speciile și materialele vizate. |
(4) |
În cadrul unei anchete realizate de Comisie în primul semestru al anului 2010 printre statele membre vizate, Comisia a cerut acestor state membre să verifice în ce măsură consideră oportun să continue să aplice deciziile menționate în considerentul 3 și dacă se îndeplinesc în continuare condițiile aplicabile. Ca urmare a acestei verificări, anumite state membre au depus cereri actualizate la Comisie, în timp ce Belgia, Grecia și Luxemburg au cerut retragerea completă a deciziilor care le vizează. Prin urmare, este necesar să se actualizeze și, după caz, să se retragă exonerările acordate. În plus, în interesul transparenței și al simplificării, toate deciziile menționate la considerentul 3 ar trebui abrogate și înlocuite cu un singur act. |
(5) |
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material de înmulțire agricol, horticol și forestier, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Se exonerează statele membre enumerate în partea I a anexei la prezenta decizie de la obligația de aplicare a Directivei 66/401/CEE, cu excepția articolului 14 alineatul (1), pentru speciile enumerate în prima coloană a tabelului și corespunzătoare semnului „X” în coloana statelor membre respective.
(2) Se exonerează statele membre enumerate în partea II a anexei la prezenta decizie de la obligația de aplicare a Directivei 66/402/CEE, cu excepția articolului 14 alineatul (1), pentru speciile enumerate în prima coloană a tabelului și corespunzătoare semnului „X” în coloana statelor membre respective.
În cazul Letoniei, exonerarea de această obligație în ceea ce privește Zea mays se aplică și cu excepția articolului 19 alineatul (1) din directiva respectivă.
(3) Se exonerează statele membre enumerate în partea III a anexei la prezenta decizie de la obligația de aplicare a Directivei 68/193/CEE, cu excepția articolelor 12 și 12a, pentru genurile enumerate în prima coloană a tabelului.
(4) Se exonerează statele membre enumerate în partea IV a anexei la prezenta decizie de la obligația de aplicare a Directivei 1999/105/CE, cu excepția articolului 17 alineatul (1), pentru speciile enumerate în prima coloană a tabelului și corespunzătoare semnului „X” în coloana statelor membre respective.
(5) Se exonerează statele membre enumerate în partea V a anexei la prezenta decizie de la obligația de aplicare a Directivei 2002/54/CE, cu excepția articolului 20, pentru speciile enumerate în prima coloană a tabelului și corespunzătoare semnului „X” în coloana statelor membre respective.
(6) Se exonerează statele membre enumerate în partea VI a anexei la prezenta decizie de la obligația de aplicare a Directivei 2002/55/CE, cu excepția articolului 16 alineatul (1) și a articolului 34 alineatul (1), pentru speciile enumerate în prima coloană a tabelului și corespunzătoare semnului „X” în coloana statelor membre respective.
(7) Se exonerează statele membre enumerate în partea VII a anexei la prezenta decizie de la obligația de aplicare a Directivei 2002/57/CE, cu excepția articolului 17, pentru speciile enumerate în prima coloană a tabelului și corespunzătoare semnului „X” în coloana statelor membre respective.
În cazul Maltei, exonerarea de această obligație în ceea ce privește floarea-soarelui se aplică și cu excepția articolului 9 alineatul (1) din directiva respectivă.
Articolul 2
Deciziile 69/270/CEE, 69/271/CEE, 69/272/CEE, 70/47/CEE, 70/48/CEE, 70/49/CEE, 70/93/CEE, 70/94/CEE, 70/481/CEE, 72/270/CEE, 72/271/CEE, 73/122/CEE, 73/123/CEE, 73/188/CEE, 74/5/CEE, 74/358/CEE, 74/360/CEE, 74/361/CEE, 74/362/CEE, 74/491/CEE, 74/532/CEE, 75/287/CEE, 75/752/CEE, 79/355/CEE, 86/153/CEE, 89/101/CEE, 90/209/CEE, 2005/325/CE, 2005/871/CE, 2005/886/CE, 2005/931/CE, 2008/462/CE, 2009/786/UE, 2010/198/UE și 2010/377/UE se abrogă.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei, Republicii Bulgaria, Republicii Cehe, Regatului Danemarcei, Republicii Federale Germania, Republicii Estonia, Irlandei, Republicii Elene, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Marelui Ducat al Luxemburgului, Republicii Malta, Regatului Țărilor de Jos, Republicii Polone, Republicii Slovenia, Republicii Slovace, Republicii Finlanda, Regatului Suediei și Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.
Adoptată la Bruxelles, 9 noiembrie 2010.
Pentru Comisie
John DALLI
Membru al Comisiei
(1) JO 125, 11.7.1966, p. 2298/66.
(2) JO 125, 11.7.1966, p. 2309/66.
(3) JO L 93, 17.4.1968, p. 15.
(4) JO L 11, 15.1.2000, p. 17.
(5) JO L 193, 20.7.2002, p. 12.
(6) JO L 193, 20.7.2002, p. 33.
(7) JO L 193, 20.7.2002, p. 74.
(10) JO L 220, 1.9.1969, p. 10.
(11) JO L 13, 19.1.1970, p. 26.
(12) JO L 13, 19.1.1970, p. 27.
(13) JO L 13, 19.1.1970, p. 28.
(14) JO L 25, 2.2.1970, p. 16.
(15) JO L 25, 2.2.1970, p. 17.
(16) JO L 237, 28.10.1970, p. 29.
(17) JO L 166, 24.7.1972, p. 26.
(18) JO L 166, 24.7.1972, p. 27.
(19) JO L 145, 2.6.1973, p. 41.
(20) JO L 145, 2.6.1973, p. 43.
(21) JO L 194, 16.7.1973, p. 16.
(22) JO L 12, 15.1.1974, p. 13.
(23) JO L 196, 19.7.1974, p. 15.
(24) JO L 196, 19.7.1974, p. 18.
(25) JO L 196, 19.7.1974, p. 19.
(26) JO L 196, 19.7.1974, p. 20.
(27) JO L 267, 3.10.1974, p. 18.
(28) JO L 299, 7.11.1974, p. 14.
(29) JO L 122, 14.5.1975, p. 15.
(30) JO L 319, 10.12.1975, p. 12.
(31) JO L 84, 4.4.1979, p. 23.
(32) JO L 115, 3.5.1986, p. 26.
(33) JO L 38, 10.2.1989, p. 37.
(34) JO L 108, 28.4.1990, p. 104.
(35) JO L 109, 29.4.2005, p. 1.
(36) JO L 320, 8.12.2005, p. 50.
(37) JO L 326, 13.12.2005, p. 39.
(38) JO L 340, 23.12.2005, p. 67.
(39) JO L 160, 19.6.2008, p. 33.
(40) JO L 281, 28.10.2009, p. 5.
(41) JO L 87, 7.4.2010, p. 34.
(42) JO L 173, 8.7.2010, p. 73.
ANEXĂ
Legendă
Abrevieri:
BG |
: |
Republica Bulgaria |
CZ |
: |
Republica Cehă |
DK |
: |
Regatul Danemarcei |
DE |
: |
Republica Federală Germania |
EE |
: |
Republica Estonia |
IE |
: |
Irlanda |
ES |
: |
Spania |
FR |
: |
Republica Franceză |
CY |
: |
Republica Cipru |
LV |
: |
Republica Letonia |
LT |
: |
Republica Lituania |
MT |
: |
Republica Malta |
NL |
: |
Regatul Țărilor de Jos |
PL |
: |
Republica Polonă |
SI |
: |
Republica Slovenia |
SK |
: |
Republica Slovacă |
FI |
: |
Republica Finlanda |
SE |
: |
Regatul Suediei |
UK |
: |
Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord |
Indicația „X” apare la rubrica pentru fiecare stat exonerat astfel cum se stabilește la articolul 1.
Partea I – Directiva 66/401/CEE
|
BG |
CZ |
DK |
DE |
IE |
ES |
LV |
LT |
MT |
PL |
SK |
UK |
Agrostis canina |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Alopecurus pratensis |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
X |
Arrhenatherum elatius |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
Bromus catharticus |
|
|
|
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
Bromus sitchensis |
|
|
|
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
|
|
Cynodon dactylon |
|
X |
|
X |
|
|
X |
X |
|
X |
|
X |
Dactylis glomerata |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Festuca arundinacea |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
x Festulolium |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Lolium x boucheanum |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Phalaris aquatica |
|
|
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
Phleum nodosum |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Phleum pratense |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Poa annua |
|
|
|
X |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
Poa nemoralis |
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
|
Poa palustris |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Poa trivialis |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Trisetum flavescens |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
X |
X |
|
X |
Galega orientalis |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
Hedysarum coronarium |
|
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
|
X |
Lotus corniculatus |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
Lupinus albus |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
Lupinus angustifolius |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
Lupinus luteus |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
Medicago lupulina |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
X |
|
|
|
Medicago x varia |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Onobrychis viciifolia |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
Trifolium alexandrinum |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
|
X |
Trifolium hybridum |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Trifolium incarnatum |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
X |
|
|
X |
Trifolium repens |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Trifolium resupinatum |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
X |
|
|
X |
Trigonella foenum-graecum |
|
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
Vicia pannonica |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
X |
X |
|
|
Vicia villosa |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
Brassica napus |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Brassica oleracea |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Phacelia tanacetifolia |
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
X |
Raphanus sativus |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Partea II – Directiva 66/402/CEE
|
CZ |
DK |
DE |
EE |
IE |
FR |
LV |
LT |
MT |
NL |
PL |
UK |
Avena strigosa |
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
X |
Oryza sativa |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Phalaris canariensis |
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
|
|
|
|
X |
Sorghum bicolor |
|
X |
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
X |
X |
Sorghum sudanense |
|
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
Sorghum bicolor x Sorghum sudanense |
|
X |
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
X |
X |
Triticum spelta |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
|
|
|
Zea mays |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
Partea III – Directiva 68/193/CEE
|
DK |
EE |
IE |
LV |
LT |
NL |
PL |
FI |
SE |
UK |
Vitis |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Partea IV – Directiva 1999/105/CE
|
DK |
EE |
LT |
MT |
SI |
Abies alba |
|
X |
X |
X |
|
Abies cephalonica |
X |
X |
X |
X |
|
Abies grandis |
|
X |
X |
X |
|
Abies pinsapo |
X |
X |
X |
X |
X |
Acer platanoides |
|
|
|
X |
|
Acer pseudoplatanus |
|
X |
X |
X |
|
Alnus glutinosa |
|
|
|
X |
|
Alnus incana |
|
|
|
X |
|
Betula pendula |
|
|
|
X |
|
Betula pubescens |
|
|
|
X |
|
Carpinus betulus |
|
X |
|
X |
|
Castanea sativa |
X |
X |
X |
|
|
Cedrus atlantica |
X |
X |
X |
X |
X |
Cedrus libani |
X |
X |
X |
X |
X |
Fagus sylvatica |
|
X |
|
X |
|
Fraxinus angustifolia |
X |
X |
X |
|
|
Fraxinus excelsior |
|
|
|
X |
|
Larix decidua |
|
|
|
X |
|
Larix x eurolepis |
|
|
|
X |
|
Larix kaempferi |
|
|
|
X |
|
Larix sibirica |
X |
|
X |
X |
X |
Picea abies |
|
|
|
X |
|
Picea sitchensis |
|
X |
X |
X |
X |
Pinus brutia |
X |
X |
X |
|
X |
Pinus canariensis |
X |
X |
X |
|
X |
Pinus cembra |
X |
X |
X |
X |
|
Pinus contorta |
|
|
X |
X |
X |
Pinus halepensis |
X |
X |
X |
|
|
Pinus leucodermis |
X |
X |
X |
X |
X |
Pinus nigra |
|
X |
X |
|
|
Pinus pinaster |
X |
X |
X |
|
|
Pinus pinea |
X |
X |
X |
|
|
Pinus radiata |
X |
X |
X |
|
X |
Prunus avium |
|
X |
|
|
|
Pseudotsuga menziesii |
|
|
X |
|
|
Quercus cerris |
X |
X |
X |
|
|
Quercus ilex |
X |
X |
X |
|
|
Quercus petraea |
|
X |
|
X |
|
Quercus pubescens |
X |
X |
X |
X |
|
Quercus rubra |
|
|
|
X |
|
Quercus suber |
X |
X |
X |
|
|
Robinia pseudoacacia |
|
X |
|
|
|
Tilia cordata |
|
|
|
X |
|
Tilia platyphyllos |
|
X |
|
X |
|
Partea V – Directiva 2002/54/CE
|
CY |
MT |
Beta vulgaris |
X |
X |
Partea VI – Directiva 2002/55/CE
|
IE |
UK |
Allium cepa – aggregatum group |
|
X |
Allium fistulosum |
|
X |
Allium sativum |
|
X |
Allium schoenoprasum |
|
X |
Anthriscus cerefolium |
X |
X |
Asparagus officinalis |
X |
|
Beta vulgaris |
X |
|
Capsicum annuum |
|
X |
Cichorium intybus |
|
X |
Citrullus lanatus |
X |
X |
Cucurbita maxima |
X |
|
Cynara cardunculus |
X |
X |
Foeniculum vulgare |
|
X |
Rheum rhabarbarum |
|
X |
Scorzonera hispanica |
X |
X |
Solanum melongena |
|
X |
Valerianella locusta |
X |
X |
Partea VII – Directiva 2002/57/CE
|
CZ |
DK |
DE |
EE |
IE |
FR |
CY |
LV |
LT |
MT |
NL |
PL |
UK |
Arachis hypogaea |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Brassica rapa |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Brassica juncea |
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
X |
|
|
|
Brassica napus |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Brassica nigra |
|
|
|
X |
X |
|
|
X |
|
X |
|
X |
|
Cannabis sativa |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
|
|
|
Carthamus tinctorius |
|
X |
X |
X |
X |
|
|
X |
|
X |
|
X |
X |
Carum carvii |
|
|
X |
|
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
X |
Gossypium spp. |
X |
X |
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Helianthus annuus |
|
X |
|
X |
X |
|
|
X |
|
X |
|
|
|
Linum usitatissimum |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
Papaver somniferum |
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
|
|
X |
Sinapis alba |
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
X |
|
|
|
Glycine max |
|
X |
|
|
X |
|
|
X |
|
X |
X |
|
|
10.11.2010 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 292/65 |
DECIZIA COMISIEI
din 9 noiembrie 2010
privind chestionarul utilizat de statele membre în rapoartele de implementare a Directivei 1999/13/CE a Consiliului privind reducerea emisiilor de compuși organici volatili datorate utilizării solvenților organici în anumite activități și instalații în perioada 2011-2013
[notificată cu numărul C(2010) 7591]
(2010/681/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 1999/13/CE a Consiliului din 11 martie 1999 privind reducerea emisiilor de compuși organici volatili datorate utilizării solvenților organici în anumite activități și instalații (1), în special articolul 11 alineatul (1),
având în vedere Directiva 91/692/CEE a Consiliului din 23 decembrie 1991 de standardizare și raționalizare a rapoartelor privind aplicarea anumitor directive referitoare la mediu (2),
întrucât:
(1) |
În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 1999/13/CE, statele membre au obligația de a întocmi rapoarte de implementare a respectivei directive pe baza unui chestionar sau plan elaborat de Comisie în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 din Directiva 91/692/CEE. |
(2) |
Statele membre au întocmit rapoarte de implementare a respectivei directive pentru perioada 1 ianuarie 2003-31 decembrie 2004, în conformitate cu Decizia 2002/529/CE a Comisiei din 27 iunie 2002 privind un chestionar pentru elaborarea de către statele membre a rapoartelor referitoare la punerea în aplicare a Directivei 1999/13/CE privind reducerea emisiilor de compuși organici volatili datorate utilizării solvenților organici în anumite activități și instalații (3). |
(3) |
Statele membre au întocmit rapoarte de implementare a respectivei directive pentru perioada 1 ianuarie 2005-31 decembrie 2007, în conformitate cu Decizia 2006/534/CE a Comisiei din 20 iulie 2006 privind un chestionar pentru rapoartele statelor membre privind punerea în aplicare a Directivei 1999/13/CE în perioada 2005-2007 (4). |
(4) |
Statele membre au obligația de a întocmi rapoarte de implementare a respectivei directive pentru perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2010, în conformitate cu Decizia 2007/531/CE a Comisiei din 26 iulie 2007 privind un chestionar pentru elaborarea de către statele membre a rapoartelor referitoare la punerea în aplicare a Directivei 1999/13/CE privind reducerea emisiilor de compuși organici volatili datorate utilizării solvenților organici în anumite activități și instalații în perioada 2008-2010 (5), până la 30 septembrie 2011 cel târziu. |
(5) |
Al patrulea raport trebuie să acopere perioada 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2013. |
(6) |
Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 6 din Directiva 91/692/CEE, |
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În scopul întocmirii raportului aferent perioadei 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2013, care trebuie prezentat Comisiei în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 1999/13/CE, statele membre utilizează chestionarul prevăzut în anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 9 noiembrie 2010.
Pentru Comisie
Janez POTOČNIK
Membru al Comisiei
(2) JO L 377, 31.12.1991, p. 48.
(3) JO L 172, 2.7.2002, p. 57.
(5) JO L 195, 27.7.2007, p. 47.
ANEXĂ
Chestionar privind implementarea Directivei 1999/13/CE privind reducerea emisiilor de compuși organici volatili datorate utilizării solvenților organici în anumite activități și instalații în perioada 2011-2013
1. Prezentare generală
Indicați modificările relevante cu privire la Directiva 1999/13/CE aduse legislației naționale în decursul perioadei de raportare.
2. Instalații reglementate de directivă
2.1. |
Pentru fiecare dintre cele 20 de activități din anexa IIA partea I și pentru activitățile din anexa IIA partea II, vă rugăm să indicați numărul instalațiilor reglementate de Directiva 1999/13/CE care se încadrează la categoriile enumerate mai jos la data de 31 decembrie 2013:
|
2.2. |
Pentru fiecare dintre cele 20 de activități din anexa IIA partea I și pentru activitățile din anexa IIA partea II, indicați numărul instalațiilor reglementate de Directiva 1999/13/CE care se încadrează la categoriile enumerate mai jos:
|
2.3. |
Precizați modul în care au fost puse la dispoziția publicului lista instalațiilor autorizate și înregistrate și rezultatele procedurii de monitorizare a emisiilor, în conformitate cu articolul 12 alineatele (1) și (2) din Directiva 1999/13/CE. Dacă aceste informații sunt publicate pe internet, precizați adresa la care pot fi consultate. Dacă nu sunt publicate pe internet, precizații detaliile de contact ale entității căreia i se pot solicita. |
3. Substituenți
Pentru fiecare dintre cele 20 de activități din anexa IIA partea I și pentru activitățile din anexa IIA partea II, indicați care dintre substanțele sau amestecurile de mai jos sunt încă utilizate la 31 decembrie 2013 și în ce cantități (număr estimat de tone pe an): substanțe sau mixturi cărora, din cauza compușilor organici volatili pe care îi conțin, clasificați drept carcinogeni, mutageni sau toxici pentru reproducere în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, li s-au alocat sau trebuie să poarte frazele de pericol H340, H350, H350i, H360D sau H360F ori frazele de risc R45, R46, R49, R60 sau R61.
Indicați, dacă dispuneți de astfel de informații, denumirea IUPAC și numărul CAS al substanțelor și denumirea comercială a amestecurilor, indicând substanțele relevante pe care le conțin.
Enumerați de asemenea substanțele folosite ca substituenți ai substanțelor și amestecurilor de mai sus (opțional).
4. Monitorizare
Pentru fiecare dintre cele 20 de activități din anexa IIA partea I și pentru activitățile din anexa IIA partea II, indicați, pentru anul 2012, numărul instalațiilor a căror conformitate este permanent monitorizată în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Directiva 1999/13/CE.
5. Conformitate
Pentru fiecare dintre cele 20 de activități din anexa IIA partea I și pentru activitățile din anexa IIA partea II, indicați următoarele cifre pentru anul 2012:
— |
numărul de operatori în cazul cărora s-a constatat că au încălcat dispozițiile prezentei directive:
|
— |
numărul instalațiilor cărora autoritățile competente le-au suspendat sau retras autorizațiile ca urmare a neconformității menționate la articolul 10 litera (b) din Directiva 1999/13/CE. |
6. Emisii
Pentru fiecare dintre cele 20 de activități din anexa IIA partea I și pentru activitățile din anexa IIA partea II, indicați numărul tonelor de COV emiși în 2012. Precizați dacă numărul raportat se bazează pe date măsurate, calculate și/sau estimate.
7. Dacă este posibil, estimați:
— |
numărul total al angajaților (la nivelul autorităților naționale, regionale și locale) implicați în implementarea și aplicarea Directivei 1999/13/CE (opțional); |
— |
costurile totale (EUR pe an) aferente acestor autorități (opțional). |
8. Alte comentarii