ISSN 1977-1029 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Comunicări şi informări |
Anul 64 |
Cuprins |
Pagina |
|
|
||
|
|
I Rezoluții, recomandări și avize |
|
|
REZOLUŢII |
|
|
Parlamentul European |
|
|
Marți, 12 martie 2019 |
|
2021/C 23/01 |
||
2021/C 23/02 |
||
2021/C 23/03 |
||
|
Miercuri, 13 martie 2019 |
|
2021/C 23/04 |
||
2021/C 23/05 |
||
2021/C 23/06 |
||
2021/C 23/07 |
||
2021/C 23/08 |
||
2021/C 23/09 |
||
2021/C 23/10 |
||
2021/C 23/11 |
||
2021/C 23/12 |
||
|
Joi, 14 martie 2019 |
|
2021/C 23/13 |
||
2021/C 23/14 |
||
2021/C 23/15 |
||
2021/C 23/16 |
||
2021/C 23/17 |
||
2021/C 23/18 |
||
2021/C 23/19 |
||
2021/C 23/20 |
||
2021/C 23/21 |
||
2021/C 23/22 |
||
|
RECOMANDĂRI |
|
|
Parlamentul European |
|
|
Miercuri, 13 martie 2019 |
|
2021/C 23/23 |
||
2021/C 23/24 |
||
2021/C 23/25 |
|
II Comunicări |
|
|
COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
|
|
Parlamentul European |
|
|
Marți, 12 martie 2019 |
|
2021/C 23/26 |
||
2021/C 23/27 |
||
2021/C 23/28 |
||
|
Miercuri, 13 martie 2019 |
|
2021/C 23/29 |
|
III Acte pregătitoare |
|
|
Parlamentul European |
|
|
Marți, 12 martie 2019 |
|
2021/C 23/30 |
||
2021/C 23/31 |
||
2021/C 23/32 |
||
2021/C 23/33 |
||
2021/C 23/34 |
||
2021/C 23/35 |
||
2021/C 23/36 |
||
2021/C 23/37 |
||
2021/C 23/38 |
||
2021/C 23/39 |
||
2021/C 23/40 |
||
2021/C 23/41 |
||
2021/C 23/42 |
||
2021/C 23/43 |
||
2021/C 23/44 |
||
2021/C 23/45 |
||
2021/C 23/46 |
||
2021/C 23/47 |
||
|
Miercuri, 13 martie 2019 |
|
2021/C 23/48 |
||
2021/C 23/49 |
||
2021/C 23/50 |
||
2021/C 23/51 |
||
2021/C 23/52 |
||
2021/C 23/53 |
||
2021/C 23/54 |
||
2021/C 23/55 |
||
2021/C 23/56 |
||
2021/C 23/57 |
||
2021/C 23/58 |
||
2021/C 23/59 |
||
2021/C 23/60 |
||
2021/C 23/61 |
||
2021/C 23/62 |
||
2021/C 23/63 |
||
2021/C 23/64 |
||
2021/C 23/65 |
||
2021/C 23/66 |
||
2021/C 23/67 |
||
2021/C 23/68 |
||
2021/C 23/69 |
||
2021/C 23/70 |
||
2021/C 23/71 |
||
2021/C 23/72 |
||
2021/C 23/73 |
||
2021/C 23/74 |
||
2021/C 23/75 |
||
2021/C 23/76 |
||
2021/C 23/77 |
||
2021/C 23/78 |
||
|
Joi, 14 martie 2019 |
|
2021/C 23/79 |
||
2021/C 23/80 |
||
2021/C 23/81 |
||
2021/C 23/82 |
||
2021/C 23/83 |
||
2021/C 23/84 |
||
2021/C 23/85 |
||
2021/C 23/86 |
Legenda simbolurilor utilizate
(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.) Amendamentele Parlamentului: părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere cursive aldine. Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere cursive aldine a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit. |
RO |
|
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/1 |
PARLAMENTUL EUROPEAN
SESIUNEA 2018-2019
Ședința din 11 martie 2019
Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 420, 4.12.2020.
SESIUNEA 2019-2020
Ședințele dintre 12 și 14 martie 2019
Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 420, 4.12.2020.
TEXTE ADOPTATE
I Rezoluții, recomandări și avize
REZOLUŢII
Parlamentul European
Marți, 12 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/2 |
P8_TA(2019)0156
Amenințări la adresa securității în legătură cu prezența tehnologică în creștere a Chinei în UE și posibile acțiuni la nivelul UE de reducere a acestora
Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la amenințările la adresa securității în legătură cu prezența tehnologică în creștere a Chinei în UE și posibilele acțiuni la nivelul UE de reducere a acestora (2019/2575(RSP))
(2021/C 23/01)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (1), |
— |
având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (2), |
— |
având în vedere Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (3), |
— |
având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2017 privind ENISA, „Agenția UE pentru securitate cibernetică”, de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 și privind certificarea de securitate cibernetică pentru tehnologia informației și comunicațiilor („Legea privind securitatea cibernetică”) (COM(2017)0477), |
— |
având în vedere propunerea Comisiei din 12 septembrie 2018 de regulament de instituire a Centrului de competențe european industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și a Rețelei de centre naționale de coordonare (COM(2018)0630), |
— |
având în vedere adoptarea, la 28 iunie 2017, a noii Legi privind serviciile naționale de informații de către Congresul național al poporului chinez, |
— |
având în vedere declarațiile Consiliului și Comisiei din 13 februarie 2019 privind amenințările la adresa securității în legătură cu prezența tehnologică în creștere a Chinei în UE și posibilele acțiuni la nivelul UE de reducere a acestora, |
— |
având în vedere adoptarea de către Guvernul Australiei a reformelor în domeniul securității sectorului telecomunicațiilor guvernamentale, care au intrat în vigoare la 18 septembrie 2018, |
— |
având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 14 februarie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniunea Europeană (4), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China, în special cea din 12 septembrie 2018 (5), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 septembrie 2016 intitulată „Un plan de acțiune privind 5G în Europa” (COM(2016)0588), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la conectivitatea la internet pentru creștere, competitivitate și coeziune: societatea europeană a gigabiților și tehnologia 5G (6), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (7), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (8), |
— |
având în vedere propunerea Comisiei din 6 iunie 2018 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Europa digitală pentru perioada 2021-2027 (COM(2018)0434), |
— |
având în vedere articolul 123 alineatul (2) și alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât Uniunea Europeană trebuie să își dinamizeze agenda în materie de securitate cibernetică pentru a-și putea valorifica potențialul de a deveni un actor principal în domeniul securității cibernetice și pentru a se putea folosi de acest statut în beneficiul industriei sale; |
B. |
întrucât vulnerabilitățile rețelelor 5G ar putea fi exploatate pentru a compromite sistemele informatice, ceea ce ar putea cauza prejudicii foarte grave economiilor atât la nivel european, cât și la nivel național; întrucât este necesară o abordare bazată pe analiza riscurilor în cadrul lanțului valoric, pentru a reduce la minimum riscurile; |
C. |
întrucât rețeaua 5G va reprezenta coloana vertebrală a infrastructurii noastre digitale, extinzând posibilitatea de a conecta diverse dispozitive la rețele (internetul obiectelor etc.) și va oferi noi beneficii și oportunități societății și întreprinderilor în numeroase domenii, inclusiv în sectoarele critice ale economiei, cum ar fi transporturile, energia, sănătatea, finanțele, telecomunicațiile, apărarea, sectorul spațial și al securității; |
D. |
întrucât crearea unui mecanism adecvat pentru a răspunde provocărilor în materie de securitate ar oferi Uniunii oportunitatea de a lua în mod activ măsuri de stabilire a standardelor pentru tehnologia 5G; |
E. |
întrucât au fost exprimate preocupări cu privire la furnizorii de echipamente din țări terțe care ar putea prezenta un risc în materie de securitate pentru UE, din cauza legilor din țara lor de origine, în special după adoptarea Legii privind securitatea de stat din China, care impune obligații pentru toți cetățenii și toate întreprinderile și celelalte entități de a coopera cu statul pentru a proteja securitatea de stat, ca urmare a unei definiții foarte ample a securității de stat; întrucât nu se poate garanta că aceste obligații nu se aplică la nivel extrateritorial și întrucât reacțiile la reglementările chineze au variat de la o țară la alta, de la evaluări ale securității până la interdicții totale; |
F. |
întrucât, în decembrie 2018, autoritatea națională cehă pentru securitatea cibernetică a emis un avertisment împotriva amenințărilor la adresa securității pe care le reprezintă tehnologiile furnizate de întreprinderile chineze Huawei și ZTE; întrucât, ulterior, în ianuarie 2019, autoritățile fiscale cehe au exclus Huawei de la o licitație pentru crearea unui portal fiscal; |
G. |
întrucât este necesară o anchetă amănunțită pentru a clarifica dacă dispozitivele implicate sau orice alte dispozitive sau alți furnizori prezintă riscuri de securitate prin caracteristici cum ar fi instalarea unor tehnologii de tip „backdoor” în sisteme; |
H. |
întrucât soluțiile ar trebui să fie coordonate și gestionate la nivelul UE, pentru a se evita existența unor niveluri diferite de securitate și eventualele breșe în materie de securitate cibernetică, în timp ce este necesară o coordonare la nivel mondial pentru a oferi un răspuns ferm; |
I. |
întrucât beneficiile pieței unice sunt corelate cu obligația de a respecta standardele UE și cadrul juridic al Uniunii și întrucât furnizorii nu ar trebui să fie tratați în mod diferit în funcție de țara lor de origine; |
J. |
întrucât regulamentul privind examinarea investițiilor străine directe, care ar trebui să intre în vigoare până la sfârșitul anului 2020, consolidează capacitatea statelor membre de a filtra investițiile străine pe baza unor criterii de securitate și de ordine publică și stabilește un mecanism de cooperare care permite Comisiei și statelor membre să coopereze pentru evaluarea riscurilor de securitate, inclusiv a riscurilor de securitate cibernetică, generate de investițiile străine sensibile și acoperă și proiectele și programele care prezintă interes pentru Uniune, cum ar fi rețea transeuropeană din domeniul infrastructurii de telecomunicații și Orizont 2020, |
1. |
consideră că Uniunea trebuie să își asume un rol de lider în domeniul securității cibernetice, printr-o abordare comună bazată pe utilizarea eficace și eficientă a expertizei de care dispun Uniunea, statele membre și sectorul specific, deoarece un amestec disparat de decizii naționale divergente ar fi în detrimentul pieței unice digitale; |
2. |
își exprimă profunda îngrijorare cu privire la relatările recente potrivit cărora în echipamentele 5G dezvoltate de către societățile chineze ar putea fi încorporate tehnologii de tip „backdoor” care ar permite producătorilor și autorităților un acces neautorizat la datele și telecomunicațiile private și cu caracter personal din UE; |
3. |
este, de asemenea, preocupat de prezența potențială a unor vulnerabilități majore în echipamentele 5G dezvoltate de acești producători, în cazul în care ar urma să fie instalate la punerea în funcțiune a rețelelor 5G în următorii ani; |
4. |
subliniază că implicațiile pentru securitatea rețelelor și a echipamentelor sunt similare în întreaga lume și invită Uniunea să tragă învățăminte din experiența acumulată până în prezent pentru a putea asigura cele mai înalte standarde în materie de securitate cibernetică; invită Comisia să elaboreze o strategie care să plaseze Europa într-o poziție de lider în domeniul tehnologiilor de securitate cibernetică și care să urmărească reducerea dependenței Europei de tehnologia străină în domeniul securității cibernetice; consideră că, în toate situațiile în care nu se poate garanta respectarea cerințelor de securitate, trebuie aplicate măsuri adecvate; |
5. |
invită statele membre să informeze Comisia cu privire la orice măsură națională pe care intenționează să o adopte, pentru a coordona răspunsul Uniunii astfel încât să se asigure cele mai înalte standarde de securitate cibernetică în întreaga Uniune; reiterează că este important să nu se introducă măsuri unilaterale disproporționate care ar fragmenta piața unică; |
6. |
reiterează că orice entități care furnizează echipamente sau servicii în Uniune, indiferent de țara lor de origine, trebuie să respecte obligațiile în materie de drepturi fundamentale și legislația UE și a statelor membre, inclusiv cadrul juridic în ceea ce privește confidențialitatea, protecția datelor și securitatea cibernetică; |
7. |
invită Comisia să evalueze soliditatea cadrului juridic al Uniunii pentru a răspunde preocupărilor legate de prezența echipamentelor vulnerabile în sectoarele strategice și infrastructura de bază; îndeamnă Comisia să prezinte inițiative, inclusiv propuneri legislative, dacă este cazul, pentru a remedia în timp util orice deficiențe identificate, având în vedere faptul că Uniunea se află într-un proces constant de identificare și soluționare a provocărilor în materie de securitate cibernetică și de consolidare a rezilienței în acest domeniu pe teritoriul său; |
8. |
îndeamnă acele state membre care nu au transpus încă integral Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor (Directiva NIS) să facă acest lucru fără întârziere și invită Comisia să monitorizeze îndeaproape această transpunere, pentru a se asigura că dispozițiile directivei sunt aplicate și respectate în mod corespunzător și că cetățenii europeni sunt mai bine protejați împotriva amenințărilor externe și interne la adresa securității; |
9. |
îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că mecanismele de raportare introduse prin Directiva NIS sunt aplicate în mod corespunzător; observă că Comisia și statele membre ar trebui să urmărească cu rigurozitate toate incidentele de securitate și reacțiile neadecvate ale furnizorilor, astfel încât să remedieze deficiențele detectate; |
10. |
invită Comisia să evalueze necesitatea de a se extinde domeniul de aplicare a Directivei NIS și la alte sectoare și servicii de importanță critică care nu sunt acoperite printr-o legislație specifică; |
11. |
salută și sprijină acordul la care s-a ajuns cu privire la Legea privind securitatea cibernetică și consolidarea mandatului Agenției UE pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) pentru a ajuta mai bine statele membre să combată amenințările și atacurile cibernetice; |
12. |
îndeamnă Comisia să încredințeze ENISA sarcina prioritară de a dezvolta un sistem de certificare pentru echipamentele 5G, cu scopul de a se asigura că introducerea tehnologiei 5G în Uniune îndeplinește cele mai înalte standarde de securitate și garantează rezistența în raport cu tehnologia de tip „backdoor” sau cu vulnerabilități majore care ar putea pune în pericol securitatea rețelelor de telecomunicații ale Uniunii și a serviciilor dependente; recomandă să se acorde o atenție deosebită proceselor, produselor și programelor informatice folosite în mod curent care, prin amploarea utilizării lor, au un impact semnificativ asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor și a economiei; |
13. |
salută călduros propunerile privind centrele de competență în materie de securitate cibernetică și o rețea de centre naționale de coordonare, concepute pentru a ajuta Uniunea să păstreze și să dezvolte capacitățile tehnologice și industriale în domeniul securității cibernetice necesare pentru a asigura securitatea pieței sale unice digitale; cu toate acestea, reamintește că certificarea nu ar trebui să excludă autoritățile competente și operatorii din procesul de control al lanțului de aprovizionare pentru a asigura integritatea și securitatea echipamentelor lor care operează în medii critice și în rețele de telecomunicații; |
14. |
reamintește că securitatea cibernetică presupune existența unor standarde înalte de securitate; solicită o rețea securizată intrinsec și din momentul conceperii; îndeamnă statele membre ca, împreună cu Comisia, să analizeze toate mijloacele disponibile pentru a asigura un nivel ridicat de securitate; |
15. |
invită Comisia și statele membre ca, în cooperare cu ENISA, să ofere orientări cu privire la modul de a face față amenințărilor și vulnerabilităților cibernetice atunci când se achiziționează echipamente 5G, de exemplu prin diversificarea echipamentelor de la diferiți furnizori sau prin introducerea unor procese de achiziții în mai multe etape; |
16. |
își reafirmă poziția referitoare la programul Europa digitală, care impune cerințe de securitate și supravegherea de către Comisie a entităților stabilite în Uniune, dar controlate din țări terțe, în special în ceea ce privește acțiunile legate de securitatea cibernetică; |
17. |
invită statele membre să se asigure că instituțiile publice și întreprinderile private implicate în asigurarea funcționării corespunzătoare a rețelelor infrastructurii critice, cum ar fi infrastructura în domeniul telecomunicațiilor, energiei, sănătății și serviciilor sociale, efectuează evaluări relevante ale riscurilor care țin seama de amenințările la adresa securității legate în mod specific de caracteristicile tehnice ale sistemului respectiv sau de dependența de furnizori externi de echipamente hardware și software; |
18. |
reamintește că actualul cadru juridic privind telecomunicațiile mandatează statele membre să garanteze că operatorii de telecomunicații respectă integritatea și disponibilitatea rețelelor publice de comunicații electronice, inclusiv criptarea de la un capăt la altul, ducă este cazul; subliniază că, în conformitate cu Codul european al comunicațiilor electronice, statele membre dispun de competențe ample pentru a desfășura anchete privind produsele de pe piața UE și a utiliza o gamă largă de măsuri corective în caz de neconformitate; |
19. |
invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru ca securitatea să devină un aspect obligatoriu în toate procedurile de achiziții publice pentru infrastructura relevantă, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național; |
20. |
reamintește statelor membre obligația care le revine în temeiul cadrului juridic al UE, în special al Directivei 2013/40/UE privind atacurile împotriva sistemelor informatice, de a impune sancțiuni persoanelor juridice care comit infracțiuni penale, cum ar fi atacurile împotriva acestor sisteme; subliniază că statele membre ar trebui, de asemenea, să se folosească de capacitatea lor de a impune alte sancțiuni acestor entități juridice, cum ar fi interdicția temporară sau permanentă de a desfășura activități comerciale; |
21. |
invită statele membre, agențiile de securitate cibernetică, operatorii de telecomunicații, producătorii și furnizorii de servicii de infrastructură critice să raporteze Comisiei și ENISA orice element care dovedește existența unor tehnologii de tip „backdoor” sau a altor vulnerabilități majore care ar putea compromite integritatea și securitatea rețelelor de telecomunicații sau care încalcă legislația Uniunii și drepturile fundamentale; se așteaptă ca autoritățile naționale de protecție a datelor, precum și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, să demareze investigații temeinice privind încălcarea securității datelor cu caracter personal de către furnizorii externi și să impună penalizări și sancțiuni corespunzătoare în conformitate cu legislația europeană din domeniul protecției datelor; |
22. |
salută viitoarea intrare în vigoare a unui regulament de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniunea Europeană în temeiul unor considerente de securitate și de ordine publică și subliniază că regulamentul respectiv stabilește pentru prima dată o listă de domenii și factori, printre care comunicațiile și securitatea cibernetică, care sunt relevanți pentru securitatea și ordinea publică la nivelul UE; |
23. |
invită Consiliul să își accelereze eforturile în contextul procesului de adoptare a propunerii de Regulament privind viața privată și comunicațiile electronice; |
24. |
reiterează faptul că UE trebuie să sprijine securitatea cibernetică de-a lungul întregului lanț valoric, de la cercetare la introducerea și utilizarea pe scară largă a tehnologiilor-cheie, să disemineze informațiile relevante și să promoveze igiena cibernetică și programele de învățământ care cuprind securitatea cibernetică; consideră că, printre alte măsuri, programul Europa digitală va fi un instrument eficient în acest sens; |
25. |
îndeamnă Comisia și statele membre să adopte măsurile necesare, inclusiv sisteme de investiții robuste, pentru a crea un mediu favorabil inovării în cadrul Uniunii, care ar trebui să fie accesibil tuturor întreprinderilor din economia digitală a UE, inclusiv întreprinderilor mici și mijlocii; solicită, de asemenea, ca un astfel de mediu să permită furnizorilor europeni să dezvolte noi produse, servicii și tehnologii, care să le permită să fie competitivi; |
26. |
invită Comisia și statele membre să țină seama de solicitările de mai sus în cadrul viitoarelor discuții despre o viitoare strategie UE-China, aceasta fiind o condiție prealabilă pentru ca UE să rămână competitivă și pentru a asigura securitatea infrastructurii sale digitale; |
27. |
îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) JO L 321, 17.12.2018, p. 36.
(2) JO L 194, 19.7.2016, p. 1.
(3) JO L 218, 14.8.2013, p. 8.
(4) Texte adoptate, P8_TA(2019)0121.
(5) Texte adoptate, P8_TA(2018)0343.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/7 |
P8_TA(2019)0157
Situația relațiilor politice dintre UE și Rusia
Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la situația relațiilor politice dintre UE și Rusia (2018/2158(INI))
(2021/C 23/02)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2015 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-Rusia (1), |
— |
având în vedere acordurile încheiate la Minsk, la 5 și la 19 septembrie 2014 și la 12 februarie 2015 (2), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 14 iunie 2018 referitoare la teritoriile ocupate georgiene la zece ani de la invazia rusă (3), precum și cea din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (4), |
— |
având în vedere recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului referitoare la stabilirea unor restricții comune de acordare a vizelor pentru funcționarii ruși implicați în cazul Serghei Magnițki (5), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind Rusia din 14 martie 2016, |
— |
având în vedere Premiul Saharov din 2018 pentru libertatea de gândire acordat cineastului ucrainean Oleg Sențov, |
— |
având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2018 referitoare la Rusia, în special cazul deținutului politic ucrainean, Oleg Sențov (6), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la situația din Marea Azov (7), |
— |
având în vedere Raportul final al OSCE/Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) din 18 martie 2018 privind alegerile prezidențiale din Federația Rusă, |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0073/2019), |
A. |
întrucât UE este o comunitate bazată pe un ansamblu de valori comune care includ pacea, libertatea, democrația, statul de drept și respectarea drepturilor fundamentale și a drepturilor omului; |
B. |
întrucât subliniază că principiile consacrate în Carta ONU, în Actul final de la Helsinki din 1975 și în Carta de la Paris a OSCE din 1990 reprezintă piatra de temelie a unui continent european pașnic; |
C. |
întrucât aceste valori stau la baza relațiilor UE cu părțile terțe; |
D. |
întrucât relațiile dintre UE și Rusia trebuie să se bazeze pe principiile dreptului internațional, respectării drepturilor omului, democrației și soluționării pașnice a conflictelor și, ca urmare a nerespectării de către Rusia a acestor principii, relațiile UE cu Rusia se bazează în prezent pe cooperarea în anumite domenii de interes comun, astfel cum sunt definite în concluziile Consiliului Afaceri Externe din 14 martie 2016 și pe descurajare credibilă; |
E. |
întrucât UE rămâne deschisă pentru o relație mai solidă și pentru un dialog care să ducă la această relație și dorește să revină la relații de cooperare cu Rusia, de îndată ce autoritățile ruse și-au îndeplinit obligațiile internaționale și legale și au demonstrat angajamentul real al Rusiei de a restabili încrederea zdruncinată; întrucât o relație constructivă și previzibilă ar fi reciproc avantajoasă și, în mod ideal, în interesul ambelor părți; |
F. |
întrucât Federația Rusă, ca membru cu drepturi depline al Consiliului Europei și al OSCE, s-a angajat să respecte principiile democrației, statul de drept și drepturile omului; întrucât încălcările grave repetate ale statului de drept și adoptarea de legi restrictive din ultimii ani pun tot mai mult sub semnul întrebării îndeplinirea de către Rusia a obligațiilor sale internaționale și naționale; întrucât Rusia nu a pus în aplicare peste o mie de hotărâri ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO); |
G. |
întrucât o serie de rapoarte guvernamentale arată creșterea semnificativă a activităților ostile de spionaj rusesc în ultimii ani, acestea ajungând la niveluri care nu au mai fost observate de la Războiul Rece încoace; |
H. |
întrucât punerea în aplicare pe deplin a Acordurilor de la Minsk și respectarea mai amplă a dreptului internațional rămân condiții prealabile pentru o cooperare mai strânsă cu Rusia; întrucât, ca urmare a anexării ilegale a Crimeii și a războiului hibrid desfășurat de Rusia împotriva Ucrainei, UE a adoptat o serie de măsuri restrictive care ar trebui să rămână în vigoare până la îndeplinirea Acordurilor de la Minsk; |
I. |
întrucât, din 2015, au apărut noi zone de tensiune între UE și Rusia, printre care: intervenția Rusiei în Siria și ingerința în țări precum Libia și Republica Centrafricană; exerciții militare la scară largă (Zapad 2017); ingerința rusă având ca scop influențarea alegerilor, a referendumurilor și creșterea tensiunilor în societățile europene; sprijinul acordat de Kremlin partidelor anti-UE și mișcărilor de extremă dreaptă; restricționarea libertăților fundamentale și încălcările extinse ale drepturilor omului în Rusia, răspândirea sentimentelor împotriva LGBTI; reprimarea opoziției politice; vizarea sistemică a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor și a societății civile din Rusia, inclusiv detenția arbitrară a lui Oyub Titiev, șeful Centrului pentru drepturile omului „Memorial” (HRC Memorial) din Cecenia sau cazul lui Yuri Dmitriev de la sucursala din Karelia a centrului „Memorial”; stigmatizarea activiștilor societății civile prin etichetarea lor ca „agenți străini”; încălcări grave ale drepturilor omului în Caucazul de Nord, în special în Republica Cecenă (răpiri, tortură, execuții extrajudiciare, înscenarea unor cauze penale etc.); discriminarea împotriva minorității tătare din Crimeea ocupată, precum și persecutarea din motive politice a lui Alexei Navalnâi și a multor altor persoane, precum și omorurile, cele mai importante cazuri fiind cele ale lui Boris Nemțov și Serghei Magnițki; atacuri cibernetice și hibride și asasinate pe teritoriul european, realizate de agenți de informații ruși care utilizează arme chimice; intimidarea, arestarea și privarea de libertate a cetățenilor străini în Rusia, cu încălcarea dreptului internațional, inclusiv a lui Oleg Sențov, laureatul premiului Saharov din 2018, și a multor altor persoane; organizarea de alegeri ilegale și nelegitime în Donbas; organizarea de alegeri prezidențiale nedemocratice, lipsite de o alegere reală și cu restricții privind libertățile fundamentale; campanii de dezinformare, construcția ilegală a podului Kerci; militarizarea pe scară largă a Crimeii ocupate și anexate ilegal, precum și a unor părți ale Mării Negre și Mării Azov; restricții privind navigația internațională în Marea Azov și prin strâmtoarea Kerci, inclusiv pentru navele care navighează sub pavilionul statelor membre ale UE; atacul ilegal și confiscarea navelor ucrainene, precum și arestarea militarilor ucraineni în strâmtoarea Kerci; încălcări ale acordurilor privind controlul armelor; climatul opresiv pentru jurnaliști și mass-media independentă, cu detenții continue ale jurnaliștilor și bloggerilor; și clasamentul mondial al libertății presei, care plasează Rusia pe locul 148 din 180 în domeniul libertății mass-media în 2018; |
J. |
întrucât, până la 1 martie 2018, HRC Memorial înregistrase 143 de cazuri de prizonieri politici, dintre care 97 persecutați din motive religioase; întrucât o analiză a listei de prizonieri politici efectuată de HRC Memorial arată că, în 2017, existau 23 de cazuri de persoane care erau urmărite penal pentru infracțiuni legate de evenimente publice (revolte în masă, acțiuni violente împotriva unei autorități publice), iar în alte 21 de cazuri, majoritatea vizând postări pe internet, era inițiată urmărirea penală în baza articolelor „anti-extremiste” din Codul penal; |
K. |
întrucât Rusia, în mod direct sau indirect, este parte la o serie de conflicte de durată din vecinătatea comună – în Transnistria, Osetia de Sud, Abhazia, Donbas și Nagorno Karabah – care reprezintă obstacole serioase în calea dezvoltării și stabilității țărilor învecinate respective, le subminează independența și le limitează opțiunile libere suverane; |
L. |
întrucât conflictul din estul Ucrainei durează de mai bine de patru ani și deja și-au pierdut viața peste 10 000 de persoane, aproape o treime dintre acestea fiind civili, iar mii de persoane au fost rănite în timpul conflictului; |
M. |
întrucât actualele tensiuni și confruntări persistente dintre UE și Rusia nu sunt în interesul niciuneia dintre părți; întrucât canalele de comunicare ar trebui să rămână deschise în pofida rezultatelor dezamăgitoare; întrucât noua divizare a continentului pune în pericol atât securitatea UE, cât și a Rusiei; |
N. |
întrucât Rusia reprezintă în prezent cea mai importantă sursă externă de gaze naturale pentru UE; întrucât energia are în continuare un rol central și strategic în relațiile dintre UE și Rusia; întrucât Rusia utilizează energia ca mijloc de a-și proteja și promova interesele de politică externă; întrucât dependența UE de aprovizionarea cu gaze din Rusia a crescut din 2015; întrucât reziliența UE în fața presiunilor externe poate fi consolidată prin diversificarea aprovizionării cu energie și scăderea dependenței de Rusia; întrucât UE trebuie să adopte o poziție comună și să dea dovadă de o puternică solidaritate internă în ceea ce privește securitatea sa energetică; întrucât puternica dependență a UE de combustibilii fosili subminează dezvoltarea unei abordări echilibrate, coerente și bazate pe valori față de Rusia; întrucât este nevoie de o infrastructură energetică mai fiabilă și strategică în UE, statele membre și țările din cadrul Parteneriatului estic (PEs), pentru a spori reziliența la activitatea hibridă a Rusiei; |
O. |
întrucât acțiunile iresponsabile ale avioanelor de luptă rusești în apropierea spațiului aerian al statelor membre UE și NATO pun în pericol siguranța zborurilor civile și ar putea reprezenta o amenințare la adresa securității spațiului aerian european; întrucât o serie de manevre militare provocatoare la scară largă au fost desfășurate de Rusia în imediata vecinătate a UE; |
P. |
întrucât Rusia continuă să ignore hotărârile CEDO, precum și hotărârile obligatorii ale Curții Internaționale de Arbitraj, cum ar fi în cazul Naftogaz, ceea ce subminează mecanismul de soluționare a litigiilor comerciale internaționale; |
Q. |
întrucât viziunea policentrică a Rusiei privind concentrarea puterilor contrazice convingerea UE referitoare la multilateralism și la o ordine internațională bazată pe norme; întrucât respectarea și sprijinirea de către Rusia a ordinii multilaterale bazate pe norme ar crea condiții pentru relații mai strânse cu UE; |
R. |
întrucât autoritățile ruse continuă să trateze regiunile ocupate ilegal ca și cum ar fi o parte internă a teritoriului rus, permițând participarea reprezentanților acestor teritorii în cadrul organelor legislative și executive ale Federației Ruse, ceea ce încalcă dreptul internațional; |
S. |
întrucât, la 21 decembrie 2018, Consiliul, după evaluarea punerii în aplicare a Acordurilor de la Minsk, a prelungit până la 31 iulie 2019 sancțiunile economice care vizează sectoare specifice ale economiei rusești; |
T. |
întrucât acțiunile Rusiei încalcă dreptul internațional, angajamentele internaționale și relațiile de bună vecinătate; |
U. |
întrucât, în documentele strategice ale Federației Ruse, UE și NATO sunt portretizate drept principalii adversari ai Rusiei, |
Provocări și interese comune
1. |
subliniază că ocuparea și anexarea ilegală de către Rusia a Crimeii, regiune a Ucrainei, implicarea sa directă și indirectă în conflictele armate din partea estică a Ucrainei și încălcarea continuă a integrității teritoriale a Georgiei și a Republicii Moldova constituie o încălcare deliberată a dreptului internațional, a principiilor democratice și a valorilor fundamentale; condamnă ferm încălcările drepturilor omului comise de către reprezentanții ruși în teritoriile ocupate; |
2. |
subliniază că UE nu poate să aibă în vedere o revenire treptată la relațiile normale obișnuite atât timp cât Rusia nu pune complet în aplicare Acordul de la Minsk și nu restabilește integritatea teritorială a Ucrainei; solicită, în acest sens, o nouă evaluare critică cuprinzătoare din partea UE a relațiilor sale cu Federația Rusă; |
3. |
subliniază că, în condițiile actuale, Rusia nu mai poate fi considerată drept „partener strategic”; consideră că nu mai sunt îndeplinite principiile prevăzute la articolul 2 din Acordul de parteneriat și cooperare (APC) și că APC ar trebui, prin urmare, să fie reconsiderat; consideră că orice cadru pentru relațiile dintre UE și Rusia ar trebui să se bazeze pe respectarea deplină a dreptului internațional, a principiilor OSCE de la Helsinki, a principiilor democratice, a drepturilor omului și a statului de drept și să permită un dialog privind gestionarea provocărilor globale, consolidarea guvernanței globale și asigurarea aplicării normelor internaționale, în special în vederea garantării păcii europene și a securității în vecinătatea UE și în Balcanii de Vest; |
4. |
consideră că punerea în aplicare a Acordurilor de la Minsk ar demonstra bunăvoința Rusiei de a contribui la soluționarea conflictului din estul Ucrainei și capacitatea sa de a garanta securitatea europeană; subliniază necesitatea ca consultările să continue în cadrul procesului formatului Normandia, iar rolul UE să fie consolidat; reiterează sprijinul său pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei; |
5. |
consideră că este important să se dezamorseze tensiunile actuale și să se inițieze consultări cu Rusia pentru a reduce riscul de neînțelegeri, de interpretări greșite și de citiri eronate; recunoaște totuși că UE trebuie să fie fermă în legătură cu așteptările sale de la Rusia; subliniază importanța cooperării dintre UE și Rusia în cadrul ordinii internaționale bazate pe norme, precum și a implicării pozitive în cadrul organizațiilor internaționale și multilaterale din care Rusia face parte, în special în cadrul OSCE, în ceea ce privește problemele controversate și crizele; |
6. |
condamnă ferm implicarea Rusiei în cazul Skripal și în campaniile de dezinformare și atacurile cibernetice efectuate de serviciile de informații ruse care vizează destabilizarea infrastructurii publice și private de comunicații și creșterea tensiunilor în cadrul UE și al statelor sale membre; |
7. |
își exprimă profunda îngrijorare cu privire la legăturile dintre guvernul rus și partidele naționaliste populiste și de extremă dreapta și guverne din UE care pun în pericol valorile fundamentale ale Uniunii, consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și reflectate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv respectarea democrației, a egalității, a statului de drept și a drepturilor omului; |
8. |
regretă, de asemenea, eforturile Rusiei de a destabiliza țările candidate la UE, în special în ceea ce privește, de exemplu, susținerea oferită de Moscova organizațiilor și forțelor politice care se opun Acordului de la Prespa, care ar trebui să pună capăt disputei îndelungate referitoare la nume dintre fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Grecia; |
9. |
consideră că actori ai statului rus au intervenit în campania referendumului privind Brexitul, utilizând mijloace fățișe și ascunse, inclusiv platforme de comunicare socială și sprijin financiar potențial ilegal, acestea făcând în prezent obiectul unei anchete desfășurate de către autoritățile din Regatul Unit; |
10. |
subliniază că o mai mare transparență reciprocă în privința activităților militare și grănicerești este importantă pentru a se evita noi tensiuni; denunță ferm încălcarea de către Rusia a spațiului aerian al statelor membre ale UE; solicită un cod de conduită clar privind spațiul aerian utilizat de aeronavele militare și civile; în acest sens, condamnă în mod ferm încălcările repetate de către Rusia ale apelor teritoriale și ale spațiului aerian ale țărilor din regiunea Mării Baltice; condamnă Federația Rusă pentru responsabilitatea sa în doborârea avionului cu număr de zbor MH17 deasupra estului Ucrainei în 2014, după cum a demonstrat o echipă internațională de anchetatori, și solicită ca persoanele responsabile să fie aduse în fața justiției; |
11. |
regretă deteriorarea semnificativă a situației drepturilor omului, restricțiile răspândite și nelegitime în exercitarea drepturilor la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică în Rusia și își exprimă profunda îngrijorare cu privire la represiunea, hărțuirea și persecuția continuă a apărătorilor drepturilor omului, a protestatarilor activiști și a altor critici; |
12. |
este profund îngrijorat de faptul că Rusia își demonstrează atât de vădit puterile militare, formulează amenințări la adresa altor țări și își manifestă dorința și disponibilitatea de a folosi forța militară împotriva altor națiuni prin acțiuni reale, inclusiv arme nucleare avansate, astfel cum a reiterat în mai multe rânduri președintele Putin în 2018; |
13. |
condamnă reprimarea continuă de către guvern a disidenței și a libertății presei, precum și reprimarea activiștilor, a oponenților politici și a celor care dezaprobă în mod deschis guvernul; |
14. |
își exprimă îngrijorarea legată de relatările privind detenția și torturarea arbitrară a bărbaților percepuți ca fiind homosexuali în Cecenia și condamnă declarațiile guvernului cecen care neagă existența homosexualilor în țara sa și incită la violență împotriva persoanelor LGBTI; |
15. |
subliniază faptul că provocările globale legate de schimbările climatice, mediul înconjurător, securitatea energetică, digitalizare împreună cu deciziile algoritmice și inteligența artificială, problemele externe și de securitate, neproliferarea armelor de distrugere în masă și lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate și evoluțiile din mediul arctic sensibil necesită o colaborare punctuală cu Rusia; |
16. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea ca sute de miliarde de euro să fie spălate prin intermediul UE în fiecare an de către societăți și persoane fizice din Rusia care caută să legitimeze câștigurile provenite din corupție și solicită desfășurarea de anchete cu privire la aceste infracțiuni; |
17. |
subliniază că activitățile de spălare a banilor și activitățile financiare infracționale organizate ale Rusiei sunt folosite în scopuri politice subversive și reprezintă o amenințare la adresa securității și stabilității europene; consideră că amploarea acestei activități de spălare a banilor este de așa natură încât face parte din activitățile ostile menite să submineze, să dezinformeze și să destabilizeze, susținând totodată activitățile infracționale și corupția; constată că activitățile de spălare a banilor desfășurate de Rusia în cadrul UE reprezintă o amenințare la adresa suveranității și a statului de drept în toate statele membre în care Rusia desfășoară aceste activități; afirmă că acest lucru reprezintă o amenințare la adresa securității și stabilității europene și o provocare principală pentru politica externă și de securitate comună a Uniunii Europene; |
18. |
condamnă activitățile de spălare a banilor, activitățile financiare ilegale și alte mijloace de război economic din partea Rusiei; solicită autorităților financiare competente din UE să intensifice cooperarea între ele și cu serviciile de informații și de securitate relevante, pentru a combate activitățile de spălare a banilor proveniți din Rusia; |
19. |
reiterează faptul că, deși poziția UE este fermă, coerentă și conjugată în ceea ce privește sancțiunile impuse de UE Rusiei, care vor fi prelungite atât timp cât Rusia continuă să încalce dreptul internațional, este nevoie de mai multă coordonare și coerență în abordarea UE în materie de politică externă și de securitate cu privire la Rusia; invită, în acest context, statele membre să pună capăt programelor de „vize/pașapoarte aurite”, de care beneficiază oligarhii ruși care sprijină adesea Kremlinul și care pot submina eficacitatea sancțiunilor internaționale; își reiterează apelurile anterioare privind o Lege Magnițki la nivel european (regimul global de sancțiuni al UE privind drepturile omului), și solicită Consiliului să își continue activitatea în această privință fără întârzieri nejustificate; invită statele membre să coopereze pe deplin la nivel european în ceea ce privește politica lor față de Rusia; |
20. |
subliniază că măsurile restrictive specifice legate de estul Ucrainei și de Crimeea ocupată nu sunt îndreptate împotriva poporului rus, ci împotriva anumitor persoane și întreprinderi care au legătură cu conducerea rusă; |
21. |
subliniază, în acest sens, că coerența dintre politicile sale interne și externe și o mai bună coordonare a celor din urmă sunt esențiale pentru o politică externă și de securitate a UE mai coerentă, eficientă și încununată de succes, inclusiv față de Rusia; subliniază că acest lucru este valabil în special pentru domeniile de politică cum ar fi uniunea europeană a apărării, uniunea energetică europeană, apărarea cibernetică și instrumentele de comunicare strategică; |
22. |
condamnă încălcarea de către Rusia a integrității teritoriale a țărilor vecine, inclusiv prin răpirea ilegală a unor cetățeni din aceste țări pentru a fi puși sub acuzare în fața unei instanțe ruse; condamnă, de asemenea, abuzarea de către Rusia a procedurilor Interpol prin emiterea de „alerte cu privire la persoanele căutate” – așa-numitele „notificări roșii” – pentru a persecuta oponenții politici; |
23. |
condamnă acțiunile Rusiei în Marea Azov, în măsura în care încalcă dreptul maritim internațional și angajamentele internaționale ale Rusiei, precum și construirea podului Kerci și instalarea de cabluri subacvatice către Peninsula Crimeea anexată ilegal, fără acordul Ucrainei; este în continuare profund îngrijorat de militarizarea rusească a Mării Azov, a regiunii Mării Negre și a districtului Kaliningrad, precum și de modelul recurent de încălcare a apelor teritoriale ale țărilor europene în Marea Baltică; |
24. |
își reafirmă sprijinul inechivoc pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei; solicită ca Federația Rusă să înceteze ocuparea teritoriilor georgiene din Abhazia și din regiunea Țhinvali/Osetia de Sud și să respecte pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei; subliniază că Federația Rusă trebuie să respecte necondiționat toate dispozițiile acordului de încetare a focului din 12 august 2008, în special angajamentul de a-și retrage toate forțele armate de pe teritoriul Georgiei; |
25. |
subliniază că nerespectarea de către Rusia a normelor internaționale – în acest caz libertatea mărilor, acordurile bilaterale și anexarea ilegală a Crimeii – reprezintă o amenințare pentru vecinii Rusiei în toate părțile Europei, nu numai în regiunea Mării Negre, ci și în regiunea Mării Baltice și în Marea Mediterană; subliniază importanța dezvoltării unei politici ferme față de Rusia în toate aceste privințe; |
26. |
ia act de faptul că alegerile prezidențiale din 18 martie 2018 au fost observate de misiunea internațională de observare a alegerilor (MIOA) din cadrul ODIHR MOA și de Adunarea Parlamentară a OSCE (AP OSCE); constată că raportul final al misiunii de observare a alegerilor ODIHR menționează că alegerile s-au desfășurat într-un mediu legal și politic controlat excesiv, marcat de presiuni continue asupra vocilor critice, de restricții asupra libertăților fundamentale de întrunire, de asociere și de exprimare, precum și asupra înregistrării candidaților și, prin urmare, nu a existat o concurență reală; |
27. |
este îngrijorat cu privire la sprijinul continuu oferit de Rusia unor regimuri autoritare și țări precum Coreea de Nord, Iran, Venezuela, Siria, Cuba, Nicaragua și altele și cu privire la practica sa permanentă de a bloca orice acțiune internațională prin utilizarea puterii sale de veto în cadrul Consiliului de Securitate al ONU (CSONU); |
Domenii de interes comun
28. |
își reiterează sprijinul pentru cele cinci principii care stau la baza politicii UE față de Rusia și solicită o mai bună definire a principiului colaborării punctuale; recomandă să se pună accentul pe chestiunile legate de regiunea MENA și de regiunea nordică și arctică, de terorism, de extremismul violent, de neproliferare, de controlul armelor, de stabilitatea strategică în domeniul cibernetic, criminalitatea organizată, migrația și schimbările climatice, inclusiv pe eforturile comune de a salvgarda Planul comun de acțiune cuprinzător adoptat de CSONU (JCPOA) cu Iranul și de a pune capăt războiului din Siria; reiterează faptul că, deși consultările dintre UE și Rusia privind terorismul cibernetic și criminalitatea organizată trebuie să continue, amenințările hibride sistematice ale Rusiei necesită o disuasiune fermă; solicită, în acest context, un dialog UE-Rusia-China-Asia Centrală privind conectivitatea; |
29. |
subliniază faptul că UE este în prezent cel mai mare partener comercial al Rusiei și își va menține poziția de partener economic esențial pentru viitorul apropiat, dar că proiectul Nord Stream 2 întărește dependența UE față de aprovizionarea cu gaze rusești, amenință piața internă a UE și nu este în concordanță cu politica energetică a UE sau cu interesele sale strategice și, prin urmare, trebuie oprit; subliniază că UE își menține angajamentul de a finaliza uniunea energetică europeană și de a-și diversifica resursele energetice; subliniază că nu ar trebui implementate proiecte noi fără o evaluare juridică prealabilă a conformității lor legale cu dreptul UE și cu prioritățile politice convenite; regretă politica Rusiei de a-și folosi resursele energetice ca instrument politic pentru exercitarea, menținerea și creșterea influenței sale politice și a presiunii asupra sferei sale de influență percepute și asupra consumatorilor finali; |
30. |
subliniază că programele de cooperare transfrontalieră dintre UE și Rusia și cooperarea constructivă din cadrul parteneriatelor pentru Dimensiunea nordică și din regiunea euro-arctică a Mării Barents aduc beneficii concrete cetățenilor din zonele transfrontaliere și sprijină dezvoltarea sustenabilă a acestor zone; recomandă, în acest context, să se încurajeze în continuare toate aceste domenii pozitive de cooperare constructivă; |
31. |
constată importanța contactelor interpersonale, de exemplu prin educație și cultură; |
32. |
invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și statele membre să își consolideze eforturile în vederea găsirii unei soluții la așa-numitele „conflicte înghețate” din vecinătatea estică, pentru a asigura o mai mare securitate și stabilitate pentru partenerii estici ai UE; |
Recomandări
33. |
subliniază importanța continuării sprijinului politic și financiar acordat contactelor interpersonale în general și, în special, activiștilor societății civile, apărătorilor drepturilor omului, bloggerilor, mass-mediei independente, ziariștilor de investigație, cadrelor universitare și personalităților publice care se exprimă în mod public, precum și ONG-urilor; îndeamnă Comisia să programeze o asistență financiară, instituțională și de consolidare a capacităților mai ambițioasă și pe termen lung pentru societatea civilă din Rusia utilizând actualele instrumente financiare externe și invită statele membre să contribuie în continuare la această asistență; încurajează statele membre să pună în aplicare în mod activ orientările UE privind apărătorii drepturilor omului, oferind sprijin și protecție eficientă și în timp util apărătorilor drepturilor omului, jurnaliștilor și altor activiști; încurajează cu precădere statele membre să elibereze vize pe termen lung pentru apărătorii drepturilor omului aflați în situații de risc și pentru membrii familiilor acestora; sprijină creșterea finanțării pentru formarea jurnaliștilor și schimburile cu jurnaliștii europeni și pentru instrumentele care promovează drepturile omului și democrația, precum Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și Fondul European pentru Democrație (FED); |
34. |
solicită mai multe contacte interpersonale, cu accent pe tineret, pe intensificarea dialogului și a cooperării între experții, cercetătorii, societățile civile și autoritățile locale din UE și din Rusia, precum și pe intensificarea schimburilor de studenți, stagiari și tineri care sunt îndrumați profesional, în special în cadrul Erasmus+; sprijină, în acest sens, creșterea finanțării pentru noile programe Erasmus + pentru perioada 2021-2027; ia act de faptul că UE oferă Rusiei cel mai mare număr de oportunități de mobilitate academică în comparație cu alte țări partenere internaționale; |
35. |
solicită eliberarea necondiționată a tuturor apărătorilor drepturilor omului și a altor persoane reținute pentru exercitarea pașnică a drepturilor lor la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere, inclusiv a directorului HRC Memorial din Republica Cecenă, Oyub Titiev, care este judecat pentru acuzații fabricate de posesie de droguri; îndeamnă autoritățile ruse să asigure respectarea deplină a drepturilor lor legale și a drepturilor omului, inclusiv accesul la un avocat și la îngrijiri medicale, integritatea fizică și demnitatea, precum și protecția împotriva hărțuirii judiciare, a incriminării și a arestării arbitrare; |
36. |
constată că organizațiile societății civile sunt adesea prea lipsite de putere pentru a avea un impact substanțial asupra luptei împotriva corupției din Rusia, în timp ce ONG-urile sunt descurajate în mod sistematic să se angajeze în mod activ în orice efort de combatere a corupției sau de promovare a integrității publice; subliniază necesitatea implicării societății civile în monitorizarea independentă a eficacității politicilor anticorupție; invită Rusia să pună în aplicare în mod corect standardele internaționale de combatere a corupției, formulate, de exemplu, în Convenția ONU împotriva corupției și în Convenția OCDE privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale (Convenția privind combaterea mitei); |
37. |
subliniază că promovarea drepturilor omului și a statului de drept trebuie să rămână o parte esențială a relației UE cu Rusia; solicită, prin urmare, UE și statelor membre să continue să abordeze problemele legate de drepturile omului în toate contactele cu oficialii ruși; încurajează UE să solicite în mod continuu Rusiei să abroge sau să modifice toate legile și reglementările incompatibile cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului, inclusiv dispozițiile care restricționează dreptul la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere; |
38. |
își exprimă convingerea că statutul Rusiei de membru al Consiliului Europei este un element important al actualului peisaj al relațiilor instituționale din Europa; speră că pot fi găsite modalități de a convinge Rusia să nu renunțe la statutul său de membru al Consiliului Europei; |
39. |
condamnă încercările guvernului rus de a bloca serviciile de mesagerie și site-urile internet; îndeamnă guvernul rus să respecte drepturile fundamentale la libertatea de exprimare și la confidențialitate online și offline; |
40. |
solicită instituțiilor și statelor membre ale UE să depună eforturi mai mari pentru întărirea rezilienței, în special în domeniul cibernetic și al mass-mediei, inclusiv mecanisme de detectare și de combatere a ingerinței electorale; solicită creșterea rezilienței împotriva atacurilor cibernetice; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu faptul că reacția și răspunsul UE la campania de propagandă și la atacurile masive de dezinformare directă ale Rusiei au fost insuficiente și ar trebui consolidate în continuare, în special înainte de viitoarele alegeri europene din mai 2019; în acest sens, subliniază faptul că finanțarea UE și resursele umane pentru grupul operativ East Stratcom trebuie să fie mărite substanțial; solicită sprijin la nivelul UE pentru sectorul european al securității cibernetice, o piață internă digitală funcțională și un angajament mai puternic în cercetare; încurajează, în acest context, promovarea valorilor europene în limba rusă prin intermediul East Stratcom; salută adoptarea Planului de acțiune al UE împotriva dezinformării și solicită statelor membre și tuturor actorilor relevanți din UE să pună în aplicare acțiunile și măsurile din acesta, în special în perioada premergătoare viitoarelor alegeri europene din mai 2019; |
41. |
solicită UE să ia în considerare dezvoltarea unui cadru juridic obligatoriu, atât la nivelul UE, cât și la nivel internațional, pentru combaterea războiului hibrid, care să permită un răspuns ferm al Uniunii la campaniile care amenință democrația sau statul de drept, inclusiv prin sancțiuni specifice împotriva persoanelor responsabile cu orchestrarea și implementarea unor astfel de campanii; |
42. |
consideră că un dialog semnificativ necesită o unitate mai fermă în rândul statelor membre și o comunicare mai clară a liniilor roșii din partea UE; subliniază, prin urmare, că UE ar trebui să fie pregătită să adopte sancțiuni suplimentare, inclusiv sancțiuni personale specifice, și să limiteze accesul la fonduri și tehnologie în cazul în care încălcarea de către Rusia a dreptului internațional continuă; subliniază totuși că aceste măsuri nu sunt îndreptate împotriva poporului rus, ci a unor persoane specifice; solicită Consiliului să efectueze o analiză aprofundată a eficienței și stricteții regimului de sancțiuni în vigoare; salută decizia Consiliului de a impune măsuri restrictive asupra unor societăți europene implicate în construirea ilegală a podului Kerci; își reiterează îngrijorarea cu privire la implicarea acestor societăți, care astfel au subminat, cu bună știință sau în necunoștință de cauză, regimul de sancțiuni al UE; invită, în acest sens, Comisia să evalueze și să verifice aplicarea măsurilor restrictive ale UE în vigoare și invită statele membre să facă schimb de informații cu privire la anchetele vamale sau penale naționale referitoare la eventualele încălcări; |
43. |
solicită instituirea la nivelul UE a unui mecanism care să permită examinarea finanțării partidelor politice și luarea de măsuri în consecință, pentru a evita situația în care unele partide și mișcări sunt folosite în scopul de a destabiliza din interior proiectul european; |
44. |
condamnă amploarea și numărul în creștere de exerciții militare ale Rusiei în care forțele ruse exersează scenarii ofensive cu utilizare de arme nucleare; |
45. |
îndeamnă Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să pregătească fără întârziere o propunere legislativă pentru o Lege Magnițki la nivelul întregii UE, care să permită impunerea de interdicții de acordare a vizelor și a unor sancțiuni specifice, cum ar fi blocarea proprietăților și a drepturilor imobiliare în cadrul jurisdicției UE față de funcționarii publici sau de persoanele care acționează într-o calitate oficială și care se fac vinovați de acte de corupție sau de încălcări grave ale drepturilor omului; subliniază importanța unei liste de sancțiuni imediate pentru a asigura o punere în aplicare eficientă a unei Legi Magnițki europene; |
46. |
invită UE să verifice aplicarea măsurilor restrictive ale UE în vigoare, precum și schimbul de informații între statele membre, pentru a se asigura că regimul de sancțiuni al UE împotriva acțiunilor Rusiei nu este subminat, ci este aplicat proporțional cu amenințările prezentate de Rusia; subliniază pericolul slăbirii sancțiunilor fără ca Rusia să demonstreze prin acțiuni clare, nu doar declarativ, că respectă granițele Europei, suveranitatea vecinilor săi și a altor națiuni, precum și normele și acordurile internaționale; reiterează faptul că revenirea la relații normale poate fi posibilă numai atunci când Rusia respectă pe deplin normele și se limitează la a acționa în mod pașnic; |
47. |
reiterează faptul că Rusia nu are niciun drept de veto asupra aspirațiilor euroatlantice ale națiunilor europene; |
48. |
invită Comisia să monitorizeze îndeaproape consecințele contra-sancțiunilor impuse de Rusia actorilor economici și, dacă este necesar, să ia în considerare măsuri compensatorii; |
49. |
subliniază faptul că există doar soluții politice la conflictul din estul Ucrainei; încurajează măsurile de consolidare a încrederii în regiunea Donbas; sprijină un mandat pentru desfășurarea unei forțe ONU de menținere a păcii în această regiune din estul Ucrainei; își reiterează apelul privind numirea unui trimis special al UE pentru Crimeea și regiunea Donbas; |
50. |
condamnă măsura arbitrară de a interzice accesul politicienilor din UE, printre care se numără actuali și foști deputați în Parlamentul European, precum și al funcționarilor UE, pe teritoriul Rusiei; solicită să se pună capăt, imediat și în mod necondiționat, interdicției de intrare; |
51. |
solicită Rusiei să elibereze imediat prizonierii politici, inclusiv cetățenii străini, și jurnaliștii; |
52. |
invită Rusia să coopereze pe deplin cu ancheta internațională privind doborârea avionului cu număr de zbor MH17, care ar putea constitui o crimă de război; condamnă orice tentativă sau decizie de a acorda amnistie celor identificați ca răspunzători, sau de a întârzia urmărirea penală a acestora, având în vedere că făptașii trebuie să răspundă pentru actele lor; |
53. |
solicită guvernului rus să se abțină de la blocarea rezoluțiilor CSONU privind situația din Siria, care încearcă să abordeze violența continuă împotriva civililor, inclusiv utilizarea armelor chimice, încălcările grave ale Convențiilor de la Geneva și încălcările drepturilor universale ale omului; |
54. |
sprijină finalizarea rapidă a unei uniuni energetice europene integrate, care în viitor ar include partenerii estici; subliniază rolul pe care o politică ambițioasă în domeniul eficienței energetice și al surselor regenerabile de energie îl poate juca în acest sens; condamnă cu fermitate presiunile rusești asupra Belarusului, care de fapt urmăresc convingerea acestui stat să renunțe la independență; subliniază faptul că, independent de avansarea unei strategii UE-Rusia, UE trebuie să își consolideze angajamentul și sprijinul pentru partenerii săi estici și să sprijine reformele menite să consolideze securitatea și stabilitatea, guvernanța democratică și statul de drept; |
55. |
sprijină creșterea finanțării FED, a Schimbului de știri în limba rusă (RLNE) și a altor instrumente pentru promovarea democrației și a drepturilor omului în Rusia și în orice alte țări; |
56. |
apelează la autoritățile rusești să condamne comunismul și regimul sovietic și să pedepsească autorii crimelor și infracțiunilor comise în timpul acestui regim; |
o
o o
57. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. |
(1) JO C 407, 4.11.2016, p. 35.
(2) „Protocolul privind rezultatele consultărilor grupului trilateral de contact”, semnat la 5 septembrie 2014, și „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk”, adoptate la 12 februarie 2015.
(3) Texte adoptate, P8_TA(2018)0266.
(4) JO C 35, 31.1.2018, p. 38.
(5) JO C 408, 30.11.2017, p. 43.
(6) Texte adoptate, P8_TA(2018)0259.
(7) Texte adoptate, P8_TA(2018)0435.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/16 |
P8_TA(2019)0158
Construirea capacității UE de prevenire a conflictelor și de mediere
Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la construirea capacității UE de prevenire a conflictelor și de mediere (2018/2159(INI))
(2021/C 23/03)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
— |
având în vedere principiile și scopurile Cartei ONU, |
— |
având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
— |
având în vedere Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), precum și toate principiile acestuia, ca document de temelie pentru securitatea europeană și regională, |
— |
având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, |
— |
având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind prevenirea conflictelor și medierea, și cele privind femeile, pacea și securitatea, precum și tineretul, pacea și securitatea, |
— |
având în vedere Conceptul Consiliului privind întărirea capacităților UE în domeniul medierii și al dialogului, adoptat la 10 noiembrie 2009 (15779/09), |
— |
având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene prezentată de Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, la 28 iunie 2016, precum și primul raport referitor la punerea sa în aplicare, intitulat „De la o viziune comună la acțiune comună: punerea în aplicare a Strategiei globale a UE”, publicat la 18 iunie 2017, |
— |
având în vedere recomandarea sa din 15 noiembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (1), |
— |
având în vedere recomandarea sa din 5 iulie 2018 adresată Consiliului privind cea de-a 73-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2017/2306 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (3), |
— |
având în vedere propunerea din 13 iunie 2018 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu sprijinul Comisiei, adresată Consiliului pentru o decizie a Consiliului de instituire a Instrumentului european pentru pace [HR (2018) 94], |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0075/2019), |
A. |
întrucât promovarea păcii și a securității la nivel internațional face parte din rațiunea de a fi a UE, recunoscută prin decernarea Premiului Nobel pentru Pace în 2012, și este esențială pentru Tratatul de la Lisabona; |
B. |
întrucât UE s-a angajat să pună în aplicare Programul privind femeile, pacea și securitatea, în concordanță cu Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și cu actualizările ulterioare, precum și Programul privind tineretul, pacea și securitatea în concordanță cu Rezoluția 2250 a Consiliului de Securitate al ONU și cu actualizările ulterioare; |
C. |
întrucât UE este unul dintre cei mai mari donatori în sprijinul prevenirii conflictelor și al consolidării păcii prin intermediul instrumentelor sale de asistență externă; |
D. |
întrucât UE, în calitate de contribuitor-cheie la organizațiile internaționale, donator de ajutor major și cel mai mare partener comercial din lume, ar trebui să își asume un rol de lider în procesul de edificare a păcii la nivel mondial, de prevenire a conflictelor și de consolidare a securității internaționale; întrucât prevenirea conflictelor și medierea ar trebui să fie corelate în cadrul unei abordări globale care să vizeze securitatea, diplomația și dezvoltarea; |
E. |
întrucât este necesară cooperarea cu organizații regionale, precum OSCE, care, în Actul final de la Helsinki din 1975 al acesteia, stipulează, printre altele, principii cum ar fi neutilizarea forței, integritatea teritorială a statelor, drepturi egale și autodeterminarea popoarelor, și întrucât aceste organizații joacă un rol esențial în prevenirea conflictelor și mediere; |
F. |
întrucât prevenirea conflictelor violente este fundamentală pentru a face față provocărilor cu care se confruntă Europa și țările din vecinătatea acesteia în materie de securitate, precum și pentru progresul politic și social; întrucât aceasta constituie și un element crucial al multilateralismului eficace și este esențială pentru atingerea ODD, în mod specific obiectivul 16 în ceea ce privește societățile pașnice și favorabile incluziunii, accesul la justiție pentru toți și instituții eficiente, responsabile și favorabile incluziunii la toate nivelurile; |
G. |
întrucât sprijinul UE continuu acordat actorilor civili și militari din țările terțe este un factor important pentru prevenirea conflictelor violente recurente; întrucât pacea și securitatea sustenabile și de durată nu pot fi separate de dezvoltarea sustenabilă; |
H. |
întrucât prevenirea și medierea conflictelor ar trebui să asigure menținerea stabilității și dezvoltarea statelor și a zonelor geografice a căror situație reprezintă o provocare directă pentru securitatea Uniunii; |
I. |
întrucât prevenirea constituie o funcție strategică care urmărește să garanteze acțiunea eficace înainte de crize; întrucât medierea este un alt instrument în serviciul diplomației care poate fi utilizat pentru a preveni, a înfrâna sau a soluționa un conflict; |
J. |
întrucât securitatea internă și securitatea externă sunt legate din ce în ce mai strâns și întrucât natura complexă a provocărilor la nivel mondial necesită o abordare globală și integrată a UE față de conflictele și crizele externe; |
K. |
întrucât este necesară o abordare interinstituțională mai solidă pentru ca UE să fie în măsură să se dezvolte și să își pună în aplicare capacitățile la întregul lor potențial; |
L. |
întrucât Strategia globală a UE, declarațiile politice și evoluțiile instituționale sunt semne binevenite ale angajamentului VP/ÎR de a acorda prioritate prevenirii conflictelor și medierii; |
M. |
întrucât instrumentele de finanțare externă oferă o contribuție semnificativă în sprijinirea prevenirii conflictelor și a edificării păcii; |
N. |
întrucât justiția de tranziție reprezintă un set important de mecanisme judiciare și non-judiciare care se concentrează pe asumarea răspunderii pentru abuzurile din trecut, precum și pe instituirea unui viitor sustenabil, echitabil și pașnic; |
O. |
întrucât Parlamentul și-a asumat un rol important în diplomația parlamentară, inclusiv în procesele de mediere și de dialog, bazându-se pe cultura sa a dialogului și pe edificarea consensului; |
P. |
întrucât conflictele violente și războiul au un impact disproporționat asupra civililor, în special femeile și copiii și determină o vulnerabilitate sporită a femeilor în raport cu bărbații în fața exploatării economice și sexuale, a muncii forțate, a strămutării și detenției, precum și a violenței sexuale, cum ar fi violurile, folosite ca tactică de război; întrucât participarea activă a femeilor și a tineretului este esențială pentru prevenirea conflictelor și edificarea păcii, precum și pentru prevenirea tuturor formelor de violență, inclusiv violența sexuală și cea bazată pe gen; |
Q. |
întrucât este esențial să se includă și să se susțină participarea activă și semnificativă a societății civile și a actorilor locali, atât civili cât și militari, inclusiv a femeilor, a minorităților, a popoarelor indigene și a tinerilor, atunci când se promovează și se facilitează întărirea capacităților și a încrederii în mediere, dialog și reconciliere; |
R. |
întrucât prevenirea conflictelor, consolidarea păcii și eforturile de menținere a păcii sunt adesea subfinanțate, în pofida angajamentelor politice la nivelul UE, ceea ce are un efect de domino asupra capacității de a promova și a facilita acțiunile în aceste domenii, |
1. |
încurajează Uniunea să acorde în continuare prioritate prevenirii conflictelor și medierii în cadrul sau în sprijinul formatelor și principiilor existente convenite de negociere; subliniază că o astfel de abordare oferă un grad ridicat de valoare adăugată la nivelul UE în materie de securitate politică, socială, economică și umană la nivel global; reamintește că acțiunile de prevenire și de mediere a conflictelor contribuie la afirmarea prezenței Uniunii pe scena internațională și la credibilitatea acesteia; |
2. |
recunoaște rolul misiunilor civile și militare din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) în menținerea păcii, în prevenirea conflictelor și în consolidarea securității internaționale; |
3. |
invită VP/ÎR, Președintele Comisiei și Președintele Parlamentului European să stabilească priorități comune pe termen lung în domeniul prevenirii conflictelor și medierii, care ar trebui să devină parte dintr-un exercițiu de programare strategică periodică; |
4. |
solicită edificarea păcii pe termen lung care să abordeze cauzele profunde ale conflictului; |
5. |
solicită îmbunătățirea arhitecturii actuale, pentru a sprijini prioritățile UE, descrise mai jos; |
6. |
solicită abordări sensibile la conflicte și concentrate pe oameni, care pun securitatea umană în centrul implicării UE pentru a obține rezultate pozitive și sustenabile pe teren; |
7. |
invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și serviciile Comisiei care se ocupă de acțiunea externă să prezinte Parlamentului un raport anual cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a angajamentelor politice ale UE în materie de prevenire a conflictelor și mediere; |
Referitor la edificarea capacităților instituționale ale UE de prevenire a conflictelor și de mediere
8. |
sprijină implicarea mai coerentă și globală a UE în conflictele și crizele externe; consideră că abordarea integrată a conflictelor și crizelor externe reprezintă valoarea adăugată a acțiunii externe a Uniunii și că toate mijloacele trebuie puse în aplicare cât mai rapid posibil pentru a clarifica răspunsurile UE în fiecare etapă a conflictului și pentru ca această abordare integrată să devină mai operațională și mai eficientă; reamintește, în acest context, normele și principiile dreptului internațional și ale Cartei ONU și își exprimă sprijinul față de cadrele, abordările și principiile de negociere existente; reiterează că fiecare conflict ar trebui analizat independent; |
9. |
subliniază că această consolidare a capacităților ar trebui să permită statelor membre să identifice zonele geografice prioritare pentru acțiunile de prevenire și de mediere a conflictelor și să faciliteze cooperarea bilaterală între țările europene; |
10. |
solicită înființarea, sub autoritatea VP/ÎR, a unui consiliu consultativ la nivel înalt al UE privind prevenirea conflictelor și medierea, cu scopul de a forma un grup larg de mediatori politici de rang înalt și experți în prevenirea conflictelor, pentru a pune la dispoziție cunoștințe politice și tehnice specializate în cel mai scurt timp; consideră că este nevoie, de asemenea, de o rezervă de experți care să acopere reconcilierea și justiția de tranziție; solicită să se încurajeze în mod sistematic înființarea mecanismelor de reconciliere și de asumare a răspunderii în toate zonele post-conflict pentru a asigura asumarea răspunderii pentru crimele din trecut, precum și prevenirea și descurajarea lor pe viitor; |
11. |
solicită numirea unui trimis special al UE pentru pace, care să prezideze consiliul consultativ la nivel înalt al UE, pentru a promova coerența și coordonarea între instituții, inclusiv în ceea ce privește implicarea acestora în societatea civilă, pentru a îmbunătăți schimbul de informații și a duce la acțiuni mai intense și mai timpurii; |
12. |
solicită instituirea altor mecanisme interinstituționale, cum ar fi grupuri operative pentru situații specifice de prevenire a conflictelor; |
13. |
solicită înființarea unui grup de lucru specializat al Consiliului pentru prevenirea conflictelor și mediere, subliniind angajamentul ferm al UE în ceea ce privește pacea și stabilitatea în regiunile sale învecinate; |
Referitor la Serviciul European de Acțiune Externă
14. |
salută înființarea unei divizii specializate în cadrul SEAE privind „Prevenirea conflictelor, edificarea păcii și instrumentele de mediere”, precum și elaborarea unor instrumente precum sistemul de avertizare rapidă și de scanare a orizontului; solicită investiții pentru dezvoltarea în continuare a unor astfel de instrumente; |
15. |
solicită colectarea, gestionarea și difuzarea mai sistematică a cunoștințelor pertinente în formate accesibile, practice și relevante din punct de vedere operațional pentru personalul tuturor instituțiilor UE; |
16. |
solicită dezvoltarea în continuare a capacității în ceea ce privește analiza conflictelor care ia în considerare dimensiunea de gen, avertizarea timpurie, reconcilierea și prevenirea conflictelor pentru personalul intern, mediatori și alți experți, precum și pentru terți, cooperând cu SEAE și incluzând organizațiile societății civile; |
Referitor la Comisia Europeană
17. |
reamintește nevoia din ce în ce mai mare de prevenire a conflictelor în abordarea cauzelor profunde ale conflictelor și în atingerea ODD, cu un accent special pe democrație și drepturile omului, statul de drept, reforma judiciară și sprijinirea societății civile; |
18. |
subliniază faptul că toate intervențiile UE în zonele violente și afectate de conflict trebuie să țină seama de conflict și să ia în considerare aspectele de gen; solicită luarea unor măsuri imediate pentru a integra aceste aspecte în toate politicile, strategiile, acțiunile și operațiunile pertinente, ceea ce implică un accent mai mare pe evitarea cauzării de daune, maximizând totodată contribuția UE la atingerea obiectivelor pe termen lung de prevenire a conflictelor și de edificare a păcii; |
Referitor la Parlamentul European
19. |
subliniază rolul Grupului de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor (DEG) și a deputaților principali care îl compun, în calitate de organ operațional pentru coordonarea inițiativelor de mediere și dialog și salută noile inițiative, cum ar fi Dialogul Jean Monnet pentru pace și democrație (utilizând instituția istorică Casa Jean Monnet din Bazoches, Franța), activitățile privind violența în contextul alegerilor și dialogul dintre partide și consolidarea consensului, precum și Programul destinat tinerilor lideri politici, și recomandă ca acestea să fie dezvoltate în continuare ca instrumente esențiale ale Parlamentului European în domeniul medierii, facilitării și dialogului; salută decizia DEG de a consolida succesul procesului Dialogului Jean Monnet cu Sobranie din Macedonia prin extinderea metodologiei Dialogului Jean Monnet la nivelul tuturor țărilor din Balcanii de Vest; |
20. |
salută parteneriatul cu Verkhovna Rada din Ucraina în cadrul formatului Dialogurilor Jean-Monnet, care vizează consolidarea consensului la nivelul facțiunilor și partidelor politice din Verkhovna Rada și, cel mai important, transformarea culturii politice într-o abordare parlamentară modernă europeană, bazată pe dialogul democratic și consolidarea consensului; |
21. |
salută concluziile celui de-al cincilea Dialog Jean Monnet, care a avut loc în perioada 11-13 octombrie 2018, în cadrul căruia s-au luat măsuri cu privire la sprijinul pentru punerea în aplicare a Acordului de asociere; recunoaște solicitarea ca Parlamentul European să lucreze cu Comisia pentru a facilita un dialog cu părțile interesate principale din Verkhovna Rada și din guvernul Ucrainei, în ceea ce privește îmbunătățirea eficacității Verkhovna Rada în legătură cu rolul său privind punerea în aplicare a Acordului de asociere; |
22. |
salută noua inițiativă tripartită a președinților parlamentelor din Ucraina, Republica Moldova și Georgia de a institui o adunare parlamentară regională ca platformă importantă pentru dialogul regional privind aspecte strategice, inclusiv punerea în aplicare a acordurilor de asociere și răspunsul la provocările de securitate majore, inclusiv războiul hibrid și dezinformarea; consideră că sprijinul Parlamentului pentru acest dialog parlamentar regional este un semn important al angajamentului acestuia față de regiune, având în vedere provocările comune pentru securitatea regională; |
23. |
recunoaște rolul din ce în ce mai important al acestuia în procesele de mediere politică; subliniază, în acest sens, inițiativa comună a comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea și a trei mediatori din Parlamentul European, dl Kukan, dl Vajgl și dl Fleckenstein, pentru a sprijini liderii partidelor din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în depășirea crizei politice prin adoptarea Acordului de la Przino din 2015; confirmă faptul că este pregătit să consolideze acest exemplu de cooperare interinstituțională strânsă cu Comisia și cu SEAE prin intensificarea implicării sale în vederea consolidării dialogurilor politice și a reconcilierii în Balcanii de Vest și vecinătatea largă; |
24. |
solicită continuarea dezvoltării Programului pentru tinerii lideri politici în contextul Agendei privind tineretul, pacea și securitatea bazat pe Rezoluția nr. 2250 a Consiliului de Securitate al ONU, precum și continuarea cooperării excelente cu inițiativa regională a VP/ÎR pentru Mediterana în cadrul Programului intitulat „Voci tinere mediteraneene”; |
25. |
consideră că Dialogul la nivel înalt cu tinerii, intitulat „Eliminarea decalajului”, oferă un spațiu pentru dialogul dintre reprezentanții tinerilor și membrii tineri ai parlamentelor din Balcanii de Vest, care este important pentru susținerea unei culturi a dialogului transpartinic și a reconcilierii și promovarea perspectivei europene a țărilor din regiune; |
26. |
recomandă ca programele existente de formare și îndrumare parlamentară disponibile pentru deputații în Parlamentul European, în special pentru cei numiți mediatori sau observatori șefi, precum și programele de formare pentru parlamentarii, partidele și personalul politic din țările terțe, să fie dezvoltate în continuare, inclusiv cele referitoare la aspectele legate de gen și de tineret, de asemenea în coordonare cu structurile statelor membre care au acumulat experiență în acest domeniu; |
27. |
consideră că capacitățile Parlamentului ar putea fi dezvoltate în continuare prin numirea unui vicepreședinte responsabil cu coordonarea activităților de mediere și facilitare a dialogului, care ar urma să acționeze în strânsă cooperare cu DEG; solicită crearea unui grup care să fie format din actuali și foști deputați în Parlamentul European; |
28. |
subliniază rolul Premiului Saharov al Parlamentului European în ceea ce privește creșterea sensibilizării cu privire la conflictele mondiale; solicită creșterea sumei acordate în următorul mandat parlamentar; |
29. |
recunoaște necesitatea ca Parlamentul, în sprijinul eforturilor globale ale UE, să instituționalizeze procedurile sale de mediere; solicită consolidarea diplomației parlamentare și a activităților de schimb, inclusiv prin intermediul activității delegațiilor parlamentare; |
30. |
subliniază cooperarea strânsă de lungă durată dintre Parlament și Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) în domeniul alegerilor și al sprijinului pentru democrație, solicită extinderea acestei cooperări în domeniul medierii și al dialogului; |
Referitor la femei, pace și securitate – consolidarea capacităților de gen în prevenirea și medierea conflictelor la nivelul UE
31. |
solicită UE să își asume un rol de lider în ceea ce privește punerea în aplicare a rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, și includerea principiilor cuprinse în acestea în toate etapele activităților UE de prevenire a conflictelor și de mediere; |
32. |
solicită punerea în aplicare a unei egalități de gen depline și a eforturilor speciale de asigurare a participării femeilor, a fetelor și a tineretului și a protecției drepturilor lor în cadrul întregului ciclu de conflict, de la prevenirea conflictelor până la reconstrucția post-conflict, în contextul activităților UE de prevenire a conflictelor și de mediere; |
33. |
solicită ca toate acțiunile de cooperare, formare și intervenție să țină seama de aspectele de gen; salută inițiativele UE în acest sens, precum și contribuția activă a acesteia la următorul Plan de acțiune privind problematica de gen și noua abordare strategică a UE privind femeile, pacea și securitatea; |
34. |
solicită includerea cunoștințelor specializate privind genul, inclusiv violența bazată pe gen și violența sexuală în situații de conflict, în toate etapele de prevenire a conflictelor, în procesul de mediere și în cel de edificare a păcii; |
35. |
solicită UE să își asume un rol de lider în ceea ce privește punerea în aplicare a rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU privind tineretul, pacea și securitatea, și includerea principiilor consacrate în acestea în activitățile UE de prevenire a conflictelor și de mediere; |
36. |
solicită ca toate formele de cooperare, formare și intervenție să fie sensibile la nevoile și aspirațiile tinerilor și să se bazeze pe acestea, ținând seama de modurile diferite în care conflictele violente le influențează viața și viitorul, precum și contribuțiile valoroase pe care le pot aduce la prevenirea și soluționarea conflictelor violente; |
Referitor la consolidarea rolului și a capacităților organizațiilor societății civile în abordarea UE de prevenire a conflictelor și de mediere
37. |
consideră că rolul organizațiilor societății civile ar trebui luat în considerare în cadrul abordării generale a UE și al priorităților sale în ceea ce privește dezvoltarea capacităților; |
38. |
subliniază importanța măsurilor de consolidare a încrederii și a contactelor umane în ceea ce privește prevenirea și soluționarea conflictelor; |
39. |
solicită consultări cu organizațiile societății civile, în special cu cele specializate în drepturile femeilor și drepturile minorităților, la elaborarea și punerea în aplicare a programelor și politicilor UE în materie de pace, securitate și mediere; |
Referitor la resursele financiare și bugetare disponibile pentru prevenirea și medierea conflictelor la nivelul UE
40. |
consideră că provocările din ce în ce mai mari impun credite mai mari pentru prevenirea conflictelor și asigurarea unei capacități specifice de personal; |
41. |
subliniază necesitatea punerii la dispoziție a unor resurse financiare suficiente și rezervate pentru acțiunile UE de prevenire a conflictelor și de mediere în cadrul următorului cadru financiar multianual (2021-2027); |
42. |
invită VP/ÎR să prezinte Parlamentului informații actualizate cu privire la linia bugetară a SEAE consacrată analizei conflictelor și sensibilizării la conflicte, alertei timpurii, sprijinirii medierii și viitoarelor priorități în acest domeniu; |
o
o o
43. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președinților Comisiei și Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, SEAE, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, Comisiei, OSCE, Secretarului General al ONU, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO C 356, 4.10.2018, p. 130.
(2) Texte adoptate, P8_TA(2018)0312.
Miercuri, 13 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/23 |
P8_TA(2019)0186
O Europă care protejează: aer curat pentru toți
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la o Europă care protejează: aer curat pentru toți (2018/2792(RSP))
(2021/C 23/04)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (1), |
— |
având în vedere Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (2), |
— |
având în vedere Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (3) și cerințele prevăzute de aceasta de a crea un mediu ambiant interior sănătos, |
— |
având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 4 aprilie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (4), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la acțiunea UE pentru sustenabilitate (5), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2017 referitoare la o strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (6), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (7), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (8), |
— |
având în vedere raportul din 2017 intitulat „Calitatea aerului din Europa”, elaborat de Agenția Europeană de Mediu, |
— |
având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene intitulat „Poluarea atmosferică: sănătatea noastră nu este încă protejată în mod suficient” (9), publicat la 11 septembrie 2018, |
— |
având în vedere actualizarea din 2018 a bazei de date privind calitatea aerului din lume a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), |
— |
având în vedere orientările OMS privind calitatea aerului din încăperi, |
— |
având în vedere studiul său din septembrie 2018 intitulat „Calitatea aerului și traficul urban în UE: bune practici și posibile soluții” (10), |
— |
având în vedere hotărârea Tribunalului Uniunii Europene din 13 decembrie 2018 în cauzele T-339/16 (Ville de Paris/Comisia), T-352/16 (Ville de Bruxelles/Comisia) și T-391/16 (Ville de Madrid/Comisia); |
— |
având în vedere nota de informare a Curții de Conturi Europene din 7 februarie 2019 privind răspunsul UE la scandalul „Dieselgate” (11); |
— |
având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
— |
având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la O Europă care oferă protecție: aer curat pentru toți (O-000138/2018 – B8-0009/2019), |
— |
având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât limitele de emisii legale ale UE depășesc încă limitele recomandate de OMS și întrucât Agenția Europeană de Mediu (AEM) estimează că la nivelul UE se raportează anual peste 400 000 de decese premature care pot fi atribuite poluării aerului; întrucât 98 % din populația urbană a UE este expusă unor niveluri de ozon care depășesc orientările OMS; |
B. |
întrucât în Europa calitatea aerului a cunoscut o îmbunătățire lentă, dar constantă în ultimele decenii, iar legislația europeană a fost principalul factor determinant al acestei evoluții benefice; |
C. |
întrucât cele mai recente estimări ale AEM cu privire la impactul asupra sănătății care poate fi atribuit expunerii la poluarea aerului arată că concentrațiile de particule în suspensie 2,5 (PM2,5) au fost responsabile pentru 399 000 de decese premature în 2014, cauzate de expunerea îndelungată în cadrul UE-28; întrucât impactul estimat în UE al expunerii la concentrații de NO2 și O3 în 2014 a fost de circa 75 000, respectiv 13 600 de decese premature pe an; |
D. |
întrucât calitatea slabă a aerului are un impact imens asupra sănătății și întrucât femeile însărcinate, copiii și persoanele în vârstă sunt în mod special expuși; |
E. |
întrucât aproximativ 90 % dintre cetățenii europeni care trăiesc în orașe sunt expuși la niveluri de poluare a aerului considerate dăunătoare pentru sănătatea umană; |
F. |
întrucât traficul rutier generează aproximativ 40 % din emisiile de oxizi de azot (NOx) în UE și aproximativ 80 % din totalul emisiilor de NOx din traficul rutier sunt generate de vehiculele pe bază de motorină; întrucât emisiile produse de autoturismele pe bază de motorină care au depășit limitele UE de poluare rutieră au fost responsabile de decesul prematur a 6 800 de europeni în 2015; |
G. |
întrucât consecințele economice ale impactului calității scăzute a aerului asupra sănătății au fost estimate la pierderi de 3-9 % din PIB-ul UE; |
H. |
întrucât nepunerea în aplicare a legislației privind calitatea aerului în zonele urbane și neluarea de măsuri privind poluarea aerului în încăperi sunt deosebit de îngrijorătoare și împiedică realizarea obiectivului prioritar nr. 3 din cel de-al șaptelea plan de acțiune pentru mediu, potrivit căruia cetățenii Uniunii ar trebui să fie protejați de presiunile legate de mediu și de riscurile pentru sănătate și bunăstare; |
I. |
întrucât sistemul alimentar și cel agricol actuale sunt responsabile pentru emisiile excesive de amoniac, oxid de azot și metan; întrucât 94 % din emisiile de amoniac și 40 % din emisiile de metan provin din activități agricole; întrucât, la scară globală, zootehnia intensivă produce mai multe emisii de gaze cu efect de seră decât transportul; |
J. |
întrucât calitatea scăzută a aerului reprezintă o provocare din ce în ce mai mare în contextul dezvoltării durabile, și întrucât combaterea poluării aerului este de o importanță vitală pentru asigurarea punerii în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU pentru 2030 în Europa și în afara acesteia; |
K. |
întrucât OMS a adoptat, în anul 2000, un set de principii care stabilesc dreptul la un aer sănătos în încăperi, în care a subliniat că „în conformitate cu principiile dreptului omului la sănătate, fiecare are dreptul să respire un aer sănătos în încăperi”; |
L. |
întrucât Uniunea ar trebui să depună eforturi pentru a promova la nivel mondial acțiunea de reducere a poluării aerului, |
M. |
întrucât negrul-de-fum, un produs al arderii incomplete a carbonului organic rezultat din trafic, din arderea combustibililor fosili și a biomasei și din industrie, este unul dintre constituenții particulelor în suspensie și are un efect de încălzire globală; |
Observații cu caracter general
1. |
constată că în 2018, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a fost sesizată în legătură cu șase state membre privind nerespectarea standardelor UE privind calitatea aerului; de asemenea, reamintește că, în prezent, sunt în curs de desfășurare 29 de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru nerespectarea limitelor de poluare a aerului ale UE în 20 de state membre și aproximativ două treimi din statele membre nu respectă în prezent valorile-limită pentru PM10 și NO2, iar o cincime a depășit valoarea-țintă pentru PM2,5; |
2. |
îndeamnă Comisia să acționeze fără întârziere asupra PM2,5, propunând introducerea unor valori mai stricte de conformitate pentru aceste particule în legislația UE privind calitatea aerului, în acord cu recomandările OMS; |
3. |
îndeamnă Comisia și statele membre să evalueze și să revizuiască politicile privind calitatea aerului numai pe baza unor dovezi științifice solide, actualizate, independente și evaluate inter pares; |
4. |
îndeamnă statele membre să acorde prioritate punerii în aplicare, la toate nivelurile și în toate sectoarele, a unor acțiuni coordonate și a unor politici destinate îmbunătățirii calității aerului în orașe și în zonele urbane, pentru a atinge obiectivele UE privind calitatea aerului, și ținând cont de efectele poluanților asupra climei și ecosistemelor; reamintește că poluarea atmosferică, precum și bolile și decesele asociate acesteia, generează costuri sociale și de sănătate considerabile și reprezintă o sarcină semnificativă asupra bugetelor publice în întreaga Uniune; îndeamnă statele membre să se asigure că măsurile pentru îmbunătățirea calității aerului în zonele urbane nu au un impact negativ asupra calității aerului din zonele învecinate, cum ar fi zonele suburbane și aglomerările mai extinse; |
5. |
subliniază, din nou, că poluarea atmosferică are o dimensiune locală, regională, națională și transfrontalieră și că impune adoptarea de măsuri la toate nivelurile de guvernanță; solicită, prin urmare, consolidarea abordării care are la bază guvernanța pe mai multe niveluri, în cadrul căreia fiecare actor își asumă responsabilitatea pentru măsurile care pot fi luate și ar trebui luate la nivelul său; în mod similar, consideră că ar trebui să existe un grad mai mare de cooperare în procesul de elaborare a politicilor în cadrul Comisiei, cu implicarea tuturor direcțiilor generale aferente; regretă că, deși DG Mediu are competență în domeniul poluării aerului, obiectivele acestei direcții sunt deseori subminate de politicile și interesele care apar din alte departamente; |
6. |
invită autoritățile competente din statele membre să adopte o abordare cuprinzătoare și globală în ceea ce privește poluarea aerului, inclusiv poluarea aerului din încăperi, luând în considerare diferitele domenii implicate și afectate, cum ar fi sectorul agricol și cel al producției de alimente, conservarea naturii, schimbările climatice, eficiența energetică, mobilitatea și planificarea urbană, și să acorde prioritate abordărilor de atenuare a poluării, care au beneficii colaterale în alte domenii; îndeamnă autoritățile competente să elaboreze planuri de acțiune pentru un aer curat, care să cuprindă măsuri credibile ce abordează toate sursele de poluare a aerului și toate sectoarele economiei; încurajează orașele și autoritățile competente să înceapă să lucreze la toate nivelurile în direcția unei convenții privind un aer curat pentru toți; |
7. |
sprijină continuarea așa-numitelor „dialoguri privind aerul curat” dintre Comisie și statele membre, care ar trebui să examineze toate lacunele de punere în aplicare din perspectiva unei abordări globale; |
8. |
consideră că planurile privind calitatea aerului pentru zonele și aglomerările în care calitatea aerului este scăzută din cauza nivelurilor de poluanți care depășesc persistent valorile-limită stabilite la nivelul UE ar trebui să elimine cât mai curând posibil depășirile valorilor-limită, astfel cum impune ca obligație legală Directiva 2008/50/CE și astfel cum confirmă în mod clar jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (12), (13); |
9. |
subliniază că este nevoie de o abordare holistică a poluării aerului în orașele europene, care să ia în considerare diversele surse de poluare a aerului; solicită Comisiei să realizeze o actualizare ambițioasă a Directivei privind calitatea aerului înconjurător, respectând cele mai recente limite și valori-țintă ale OMS pentru PM, SO2 și O3, să stabilească o valoare pe termen scurt pentru PM2,5, să propună măsuri eficace care să permită statelor membre să respecte Directiva 2008/50/CE, să acorde prioritate evaluării măsurilor adoptate de statele membre în vederea îmbunătățirii calității aerului în contextul procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și să își intensifice eforturile de verificare a conformității la nivelul statelor membre, inclusiv a conformității cu standardele procedurii de testare în condiții reale de conducere prevăzute de Regulamentul Comisiei (UE) 2017/1151 privind omologarea de tip a autovehiculelor (14); |
10. |
regretă mecanismul de flexibilitate introdus în temeiul articolului 5 din Directiva (UE) 2016/2284; subliniază că, în 2018, 11 state membre au solicitat să li se ajusteze plafoanele naționale de emisie; solicită Comisiei să limiteze strict la minimum utilizarea ajustării inventarului emisiilor și să analizeze dacă statele membre au luat măsuri pentru a compensa eventualele emisii neprevăzute provenind din anumite sectoare înainte de a solicita ajustarea inventarelor emisiilor; |
11. |
regretă că criteriile de localizare a punctelor de prelevare pentru măsurarea poluanților în conformitate cu Directiva 2008/50/CE acordă statelor membre o anumită marjă de manevră și riscă să nu atingă obiectivul de reprezentativitate; invită Comisia să analizeze modul în care această marjă de manevră afectează comparabilitatea prelevărilor și consecințele sale directe; |
12. |
solicită Comisiei să ia în considerare, în politicile și programele sale de cooperare cu țări terțe la frontierele externe, poluarea atmosferică transfrontalieră care își are originea în acele țări și faptul că politicile și programele de cooperare a UE cu țările respective pot avea un impact asupra îmbunătățirii calității aerului și, de asemenea, să acorde prioritate concentrării programelor sale de ajutor asupra eliminării cauzelor acestei poluări; |
13. |
subliniază că, potrivit OMS, calitatea slabă a aerului afectează factorii sociali și de mediu determinanți pentru sănătate, cum ar fi apa potabilă și hrana suficientă; |
14. |
reamintește legătura dintre poluarea aerului și inegalitate, întrucât expunerea este, de obicei, mai ridicată în cazul segmentelor mai vulnerabile ale societății; încurajează statele membre să depună eforturi pentru a preveni acumularea de dezavantaje legate de mediu, sociodemografice și economice, inclusiv prin luarea unor măsuri de limitare a poluării în punctele cele mai vulnerabile, printre care se numără instituțiile de îngrijiri medicale, de învățământ și sociale, precum și zonele centrale ale orașelor; |
15. |
este preocupat de creșterea volumului de dovezi științifice privind impactul poluării atmosferice legate de trafic asupra dezvoltării cognitive și performanței la copii, precum și la alte segmente ale populației; |
16. |
reamintește că aplicarea uniformă și actualizarea celor mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru a limita emisiile de poluanți atmosferici sunt de o importanță crucială pentru a asigura menținerea unui nivel adecvat de protecție a mediului în întreaga Uniune; |
17. |
subliniază importanța asigurării unui nivel ridicat și uniform de protecție a consumatorilor pe piața unică în raport cu orice viitor scandal al emisiilor și solicită colegiuitorilor să elaboreze proceduri de recurs colectiv pe baza „Noilor avantaje pentru consumatori” propuse de Comisie în aprilie 2018; |
Transporturile
18. |
reamintește că reducerea poluării atmosferice și a emisiilor de CO2 în sectorul transporturilor reprezintă provocări strâns legate între ele în zonele urbane, că autoturismele, camionetele și autobuzele cu emisii zero și cu emisii scăzute sunt esențiale pentru a oferi o mobilitate curată, eficientă din punct de vedere energetic și accesibilă pentru toți cetățenii și că accelerarea dezvoltării unei comercializări în masă a acestor tipuri de vehicule prin creșterea ofertei în Uniune este crucială pentru a reduce prețurile în avantajul consumatorilor, operatorilor de flote, autorităților din domeniul achizițiilor publice și societății europene în ansamblul ei; |
19. |
subliniază că este esențial să se stimuleze piața vehiculelor electrice și să se emită recomandări adresate statelor membre care să le încurajeze să pună în aplicare stimulente fiscale pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute; subliniază că disponibilitatea și accesibilitatea infrastructurilor de încărcare, inclusiv în clădirile publice și private, în conformitate cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor (15), precum și competitivitatea vehiculelor electrice sunt esențiale pentru o mai mare acceptare din partea consumatorilor; subliniază importanța garantării faptului că energia electrică generată pentru vehiculele electrice provine din surse de energie durabile; solicită, în acest context, o inițiativă europeană pe termen lung privind următoarea generație de baterii; |
20. |
reamintește rezultatele pozitive raportate ale diferitelor măsuri puse în aplicare în statele membre pentru a reduce accesul autoturismelor personale în centrele urbane și pentru a investi în transportul public și a facilita accesul la alte forme de transport, cum ar fi bicicletele; |
21. |
subliniază că promovarea modurilor de transport active, cum ar fi mersul cu bicicleta și mersul pe jos, este de o importanță crucială pentru îmbunătățirea calității aerului prin reducerea utilizării masive a autovehiculelor personale în orașe și în zonele urbane; consideră că modurile de transport active ar trebui, prin urmare, să fie sprijinite de o infrastructură extinsă și de înaltă calitate, completată de un transport public fiabil la nivel de oraș și regiune și încurajată de amenajarea teritoriului; |
22. |
constată totodată că, dat fiind că deplasările zilnice se realizează în general pe distanțe foarte scurte, este esențial să se creeze infrastructuri pentru mobilitatea ușoară (mersul pe jos, mersul cu bicicleta etc.), pentru a le oferi cetățenilor o alternativă la transportul rutier; |
23. |
reamintește că, pentru a reduce poluarea atmosferică, este esențial să se stimuleze producția de camioane cu emisii reduse și cu emisii zero, precum și piața și utilizarea acestora; |
24. |
subliniază încă o dată importanța planurilor de mobilitate urbană durabilă (PMUD) pe termen lung și încurajează statele membre să elaboreze astfel de planuri care acordă prioritate modurilor de transport cu emisii scăzute și emisii zero, pentru a reduce poluarea atmosferică, emisiile de gaze cu efect de seră și consumul de energie; sprijină ideea creării unor zone de trafic și a unor platforme intermodale în cadrul cărora să se acorde prioritate transportului public; subliniază că sunt necesare informații clare și ușor accesibile cu privire la sistemele urbane și regionale de reglementare a accesului vehiculelor și solicită Comisiei să sprijine dezvoltarea unui instrument european digital de informare; |
25. |
solicită Comisiei să consolideze cooperarea multilaterală în curs cu statele membre și cu orașele europene, în contextul Agendei urbane a UE, pentru a-și finaliza Planul de acțiune privind mobilitatea urbană pe 2018 (16), care ar trebui să identifice în mod clar soluțiile pentru combaterea poluării aerului la nivel municipal, și să sprijine în continuare observatorul mobilității urbane (ELTIS) (17), care difuzează informații utile privind oportunitățile de finanțare, studii de caz și cele mai bune practici privind modul în care se poate îmbunătăți calitatea aerului prin adoptarea unor soluții mai bune pentru mobilitatea urbană; |
26. |
își exprimă sprijinul pentru o utilizare mai extinsă a tehnologiilor digitale în cursul punerii în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, prin mecanisme precum taxarea rutieră electronică (eTolling) și sistemul de emitere a biletelor electronice (eTicketing), pe baza performanței ecologice a vehiculelor; subliniază că un cadru armonizat pentru sistemele de taxare rutieră ar trebui să țină seama atât de gazele cu efect de seră, cât și de emisiile poluante, în ceea ce privește performanța de mediu, pentru a trimite semnale clare și echilibrate pentru dezvoltarea de vehicule noi; subliniază, totuși, că aceste norme trebuie să fie clare și transparente pentru participanții la trafic; subliniază efectele benefice pentru mediu și siguranță ale soluțiilor de mobilitate conectată și de transport automatizat în zonele urbane, cum ar fi cele care vizează optimizarea fluxurilor de trafic și reducerea traficului cauzat de autovehiculele care caută loc de parcare; invită Comisia și statele membre să acorde sprijin orașelor pentru adoptarea tehnologiei necesare; |
27. |
subliniază că achizițiile publice ecologice prin achiziționarea de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute de către autoritățile publice pentru propriile flote sau pentru programe (semi) publice de co-voiajare reprezintă un element esențial pentru decarbonizarea transportului rutier, precum și pentru îmbunătățirea calității aerului în întreaga Europă; |
28. |
salută angajamentele luate de mai multe orașe din Europa de a-și ecologiza flotele de transport public prin stabilirea unor cerințe pentru achiziționarea de autobuze electrice și invită mai multe orașe să urmeze exemplul stabilit de unii membri europeni (18) ai rețelei C40 Cities care au semnat „Fossil Fuel Free Streets Declaration” (Declarația privind străzile fără vehicule care utilizează combustibili fosili) (19) și care se angajează să achiziționeze exclusiv autobuze electrice începând din 2025 și să asigure crearea unor zone urbane majore cu zero emisii până în 2030; |
29. |
subliniază că discrepanțele dintre datele oficiale privind emisiile furnizate la omologarea de tip și nivelul real al emisiilor de NOx ale vehiculelor Euro 3-6 sunt principala cauză a întârzierilor procesului de îmbunătățire a calității aerului în orașe și zonele urbane, subminând în mod serios programele și măsurile locale concepute pentru a limita accesul vehiculelor celor mai poluante; |
30. |
consideră că în prezent există tehnologia capabilă să respecte standardele Euro 6 privind NOx pentru vehiculele diesel, inclusiv în ceea ce privește condițiile reale de conducere și fără a avea un impact negativ asupra emisiilor de CO2; |
31. |
solicită statelor membre și producătorilor de autoturisme să coordoneze modernizarea obligatorie a echipamentelor pentru vehiculele pe motorină neconforme, inclusiv reducerea catalitică selectivă (RCS), pentru a reduce emisiile de dioxid de azot (NO2) și a face flota existentă nepoluantă, cu scopul de a evita interzicerea motoarelor diesel; consideră că costul acestor operațiuni de modernizare ar trebui suportat de producătorul de automobile responsabil; |
32. |
solicită Comisiei să reducă în continuare emisiile de NOx ale flotei de automobile a UE prin revizuirea factorului de conformitate, astfel cum se prevede în al doilea pachet RDE, în fiecare an și în concordanță cu evoluțiile tehnologice, astfel încât să fie aduse la 1 cât mai curând posibil și cel târziu până în 2021; |
33. |
solicită Comisiei să își folosească competențele delegate în temeiul Directivei 2014/45/UE privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora (20) pentru a actualiza procedura de testare, astfel încât toate statele membre să aibă obligația de a testa conformitatea în funcționare a autoturismelor cu standardele de emisii de NOx în timpul inspecțiilor tehnice periodice; |
34. |
solicită Comisiei să propună un standard post-Euro 6 pentru autovehicule care să fie neutru din punctul de vedere al carburantului, al tehnologiei și al aplicațiilor și să se alinieze cel puțin cu standardele pentru NOx din California/SUA (nivelul 3 și LEV III) și cu cerințele de conformitate în funcționare și de durabilitate; |
35. |
invită Comisia să își continue activitatea de îmbunătățire a performanței sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (PEMS) pentru a ameliora precizia acestora și a reduce marja lor de eroare; consideră că, pentru particulele în suspensie, tehnologia PEMS ar trebui să poată măsura particule a căror dimensiune este mai mică de 23 de nanometri, acestea fiind cele mai periculoase pentru sănătatea publică; |
36. |
condamnă cu fermitate experimentele comandate de European Research Group on Environment and Health in the Transport Sector (Grupul european de cercetare privind mediul și sănătatea în sectorul transporturilor, EUGT) care s-au desfășurat între 2014 și 2015 pe oameni și maimuțe în încercarea de a demonstra că gazele de evacuare provenite de la motoarele diesel ale vehiculelor noi nu prezintă o amenințare pentru sănătate; |
37. |
solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că astfel de experimente, abominabile din punct de vedere etic și nejustificabile din toate punctele de vedere, nu vor mai fi repetate niciodată pe teritoriul Uniunii; |
38. |
solicită Comisiei să ia în considerare introducerea unor standarde pentru combaterea altor tipuri de emisii decât cele de evacuare; |
39. |
solicită Comisiei să abordeze emisiile provenite de la utilajele de șantier, dincolo de Regulamentul privind echipamentele mobile fără destinație rutieră (21), efectuând o evaluare de impact în ceea ce privește potențialul utilajelor de construcții cu emisii zero de a reduce nivelurile de poluare atmosferică și fonică și, în plus, posibila includere în revizuirile viitoare ale legislației relevante a Uniunii; |
40. |
consideră că zonele de control al emisiilor pot contribui la îmbunătățirea calității aerului în orașele de coastă și în orașele afectate de un nivel ridicat de poluare cu sulf și oxizi de azot generate de transportul maritim; prin urmare, încurajează statele membre relevante să se angajeze în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) în vederea promovării punerii în aplicare a zonelor de control al emisiilor în apele UE și invită Comisia să sprijine orice efort în acest sens; |
Agricultură
41. |
recunoaște că sistemul alimentar și cel agricol actuale sunt responsabile pentru emisiile excesive de amoniac (NH3), oxid de azot (N2O) și metan (CH4) și că 94 % din emisiile de amoniac și 40 % din emisiile de metan provin din activități agricole; |
42. |
subliniază faptul că agricultura este cea mai importantă sursă de emisii primare de PM10 în UE, după cum subliniază Agenția Europeană de Mediu; |
43. |
reamintește concluziile Agenției Europene de Mediu, care a declarat în 2017 că emisiile de NH3 (amoniac) din agricultură contribuie la episoadele de concentrații ridicate de particule în suspensie (PM) constatate în Europa în fiecare primăvară și concluzionează că emisiile de NH3 contribuie la efectele negative asupra sănătății, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung; |
44. |
subliniază că, în zonele urbane, emisiile de amoniac sunt responsabile de aproximativ 50 % din repercusiunile poluării aerului asupra sănătății, întrucât amoniacul este un precursor esențial al particulelor atmosferice; invită Comisia și statele membre să folosească reforma politicii agricole comune a UE (PAC) ca pe o oportunitate de combatere a poluării aerului provenită din sectorul agricol; |
45. |
subliniază faptul că există măsuri tehnice de limitare a emisiilor de amoniac, dar deocamdată sunt utilizate doar de câteva state membre; reamintește că acestea includ: gestionarea azotului, luând în considerare întregul ciclu al azotului; strategii de hrănire a animalelor pentru a reduce excreția de azot de la bovine, porcine și păsări de curte; aplicarea pe sol a gunoiului de grajd și a îngrășămintelor cu emisii scăzute; sistemele de depozitare a gunoiului de grajd cu emisii reduse; sisteme de prelucrare și compostare a gunoiului de grajd cu emisii reduse; sistemele de adăpostire a animalelor cu emisii reduse; și abordări cu emisii scăzute pentru împrăștierea îngrășămintelor minerale; |
46. |
solicită colegiuitorilor să includă în viitoarea PAC măsuri care să permită fermierilor să reducă emisiile globale de poluanți atmosferici din sectorul agricol, în beneficiul tuturor cetățenilor Uniunii; |
47. |
subliniază faptul că există tot mai multe dovezi științifice legate de consecințele negative asupra sănătății și mediului generate de zootehnia intensivă, atât în Europa, cât și la nivel mondial; |
48. |
reamintește că emisiile de metan din agricultură sunt un precursor important al ozonului troposferic, care are efecte negative asupra sănătății umane și că 98 % din populația urbană a UE este expusă unor niveluri de ozon care depășesc orientările OMS; |
49. |
subliniază că emisiile de metan nu sunt reglementate printr-o legislație UE privind poluarea atmosferică și nu sunt reglementate în mod specific de politica UE privind schimbările climatice; |
50. |
evidențiază diversele modalități rentabile de abordare a emisiilor de metan, fără a afecta consumul de carne și lapte; consideră că gestionarea gunoiului de grajd oferă un potențial de reducere a emisiilor, prin adoptarea unor măsuri simple și rentabile, de la metode de depozitare la tehnici de împrăștiere; consideră, de asemenea, că schimbarea strategiilor de hrănire a animalelor (de exemplu, adăugarea unor specii de leguminoase cum ar fi lucerna și inul) ar reduce în mod semnificativ emisiile de metan enteric; reamintește că materialul rămas după digestia anaerobă, prin care deșeurile organice sunt descompuse de microorganisme și transformate în biogaz, este bogat în nutrienți și poate fi utilizat ca îngrășământ natural; |
51. |
subliniază că costurile implicate de controlul poluării aerului în Europa sunt semnificativ mai scăzute în sectorul agricol, în comparație cu alte sectoare în care au fost implementate deja controale mai stricte ale emisiilor; |
52. |
consideră că viitoarea finanțare a PAC ar trebui să fie legată de măsurile obligatorii de reducere a poluării aerului; |
Energia
53. |
reamintește că sectorul producției și distribuției de energie este responsabil pentru mai mult de jumătate din emisiile de oxizi de sulf (SOx) și pentru o cincime din emisiile de oxizi de azot (NOx) în cele 33 de state membre ale Agenției Europene de Mediu; |
54. |
subliniază contribuția semnificativă a instalațiilor pe bază de cărbune și lignit la emisiile de mercur din UE și faptul că 62 % din emisiile de mercur generate de industria UE provin de la centralele electrice pe bază de cărbune; |
55. |
reamintește faptul că mercurul este o neurotoxină periculoasă, care afectează sistemul nervos chiar și la niveluri relativ scăzute de expunere; |
56. |
salută angajamentele asumate de cel puțin zece state membre ale UE de a elimina progresiv cărbunele; invită celelalte state membre să elimine treptat cărbunele ca sursă de energie până în 2030, cel târziu; |
57. |
recunoaște rolul important al termoficării în reducerea emisiilor și subliniază că instalațiile de încălzire centralizată bine dezvoltate reprezintă unul dintre factorii-cheie care pot limita poluarea atmosferică; încurajează statele membre care nu dispun de încălzire centralizată să ia în considerare beneficiile introducerii unui astfel de sistem; |
58. |
invită Comisia și statele membre să încurajeze adoptarea unor soluții de încălzire a locuințelor eficiente și pe bază de energie din surse regenerabile, pentru a contribui la reducerea emisiilor de poluanți atmosferici provenite de la gospodăriile din întreaga Uniune; |
Poluarea aerului interior
59. |
subliniază că oamenii petrec aproape 90 % din timpul lor în spații interioare, unde aerul poate fi mult mai poluat decât cel din exterior; |
60. |
reamintește că slaba calitate a aerului din interior reprezintă cauza a 10 % din bolile netransmisibile în lume și că slaba calitate a aerului din birouri are legătură, de asemenea, cu o productivitate scăzută; îndeamnă Comisia să definească standarde armonizate de testare a emisiilor pentru a măsura poluarea aerului din mediile ambiente interioare; |
61. |
consideră că certificarea obligatorie a calității aerului din interior ar trebui să se aplice tuturor clădirilor noi și renovate din Uniune și ar trebui să țină seama de indicatorii de performanță existenți și de metodele de testare existente, care au la bază standardul EN 16798-1 și orientările OMS privind calitatea aerului din interior; |
62. |
îndeamnă statele membre și Comisia să adopte și să pună în aplicare măsuri de combatere a poluării aerului la sursă, ținând cont de diferențele dintre sursele de poluare a aerului din interior și exterior; |
Științele legate de poluarea aerului, monitorizare și cercetare
63. |
recunoaște complexitatea și incertitudinile inerente științelor legate de poluarea aerului și, prin urmare, promovează utilizarea diferitelor forme de cunoaștere, inclusiv inițiativele științifice cetățenești (22), în monitorizarea calității aerului și evaluarea politicilor; subliniază importanța îmbunătățirii gradului de conștientizare și informare a publicului prin implicarea cetățenilor în aspectele privind calitatea aerului; |
64. |
invită Comisia și statele membre să sprijine cercetarea, dezvoltarea și certificarea la nivelul UE a sistemelor inovatoare inteligente cu senzori multipli, atât pentru monitorizarea calității aerului din interior, cât și a aerului din exterior; subliniază că sistemele inteligente de monitorizare a calității aerului pot fi un instrument viabil pentru inițiativele științifice cetățenești și pot aduce, de asemenea, un beneficiu special persoanelor care suferă de astm și de boli cardiovasculare; |
65. |
solicită statelor membre să asigure o evaluare și o monitorizare adecvate, reprezentative, precise și continue ale calității aerului; reamintește importanța amplasării stațiilor utilizate în principalele aglomerări urbane care se confruntă cu probleme legate de calitatea aerului, ținând cont de faptul că amplasarea necorespunzătoare nu permite o monitorizare adecvată a riscurilor pentru sănătatea publică; |
66. |
invită statele membre să înființeze comitete independente privind calitatea aerului, însărcinate cu efectuarea unor analize a nivelului calității aerului și cu evaluarea caracterului adecvat al măsurilor adoptate; consideră că aceste analize ar trebui să fie realizate lunar la nivel local și să fie publicate; |
67. |
consideră că sunt necesare mai multe cercetări cu privire la efectele asupra sănătății ale particulelor mai mici, inclusiv ale PM1 și ale particulelor ultrafine; |
Considerații financiare
68. |
îndeamnă statele membre să elimine toate stimulentele fiscale, impozitările preferențiale sau transferurile bugetare care favorizează în mod direct sau indirect mijloacele de transport cu emisii ridicate, în conformitate cu principiul condițiilor de concurență echitabile; |
69. |
reamintește principiul „utilizării veniturilor” cu privire la taxele rutiere și solicită, după caz, ca o parte din veniturile obținute din utilizarea infrastructurii rutiere să fie dedicată măsurilor de îmbunătățire a calității aerului în orașe; |
70. |
atrage atenția asupra necesității de a sprijini regiunile afectate de transformarea energetică, în special regiunile miniere, având în vedere că aceste regiuni sunt adesea sărace și se caracterizează prin niveluri ridicate de substanțe dăunătoare în aer; |
71. |
solicită eliminarea progresivă a subvențiilor pentru combustibili fosili; |
72. |
invită statele membre să mărească fondurile dedicate cercetării impactului calității aerului asupra sănătății publice, societății și economiei, inclusiv unei estimări a efectelor externe aferente, și fondurilor dedicate cercetării privind strategiile mai cuprinzătoare de măsurare, care să poată detecta expunerea la poluarea atmosferică ținând cont de traiectoriile persoanelor în timp și spațiu; solicită Comisiei și statelor membre să furnizeze orașelor și municipalităților mijloace suficiente pentru a combate poluarea atmosferică; |
o
o o
73. |
îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) JO L 344, 17.12.2016, p. 1.
(2) JO L 152, 11.6.2008, p. 1.
(3) JO L 156, 19.6.2018, p. 75.
(4) JO C 298, 23.8.2018, p. 140.
(5) JO C 334, 19.9.2018, p. 151.
(6) JO C 369, 11.10.2018, p. 114.
(7) JO C 399, 24.11.2017, p. 10.
(8) Texte adoptate, P8_TA(2018)0100.
(9) Raport Special nr. 23/2018 al Curții de Conturi Europene, https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_23/SR_AIR_QUALITY_RO.pdf
(10) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604988/IPOL_STU(2018)604988_EN.pdf
(11) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Vehicle_emissions/BRP_Vehicle_emissions_ro.pdf
(12) Hotărârea din 5 aprilie 2017, Comisia/Bulgaria, C-488/15, ECLI:EU:C:2017:267.
(13) Hotărârea din 22 februarie 2018, Comisia/Polonia, C-336/16, ECLI:EU:C:2018:94.
(14) Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, JO L 175, 7.7.2017, p. 1.
(15) Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, JO L 153, 18.6.2010, p. 13.
(16) https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/pum_draft_action_plan.pdf
(17) http://www.eltis.org
(18) De exemplu, Paris, Londra, Barcelona, Heidelberg, Milano, Roma, Rotterdam, Varșovia, Birmingham, Oxford și Manchester (din 8 octombrie 2018).
(19) https://c40-production-images.s3.amazonaws.com/other_uploads/images/1579_3_FFFS_declaration_FINAL.original.pdf?1535129747
(20) JO L 127, 29.4.2014, p. 51.
(21) Regulamentul (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, JO L 252, 16.9.2016, p. 53.
(22) http://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/multimedia/citizen_science_en.htm
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/33 |
P8_TA(2019)0195
Obiecție la un act de punere în aplicare: limitele maxime de reziduuri pentru o serie de substanțe, inclusiv clotianidinul
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru clotianidin, cicloxidim, epoxiconazol, flonicamid, haloxifop, mandestrobin, mepiquat, tulpina NRRL Y-27328 de Metschnikowia fructicola și prohexadionă din sau de pe anumite produse (D059754/02 – 2019/2520(RPS))
(2021/C 23/05)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (1), |
— |
având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru clotianidin, cicloxidim, epoxiconazol, flonicamid, haloxifop, mandestrobin, mepiquat, tulpina NRRL Y-27328 de Metschnikowia fructicola și prohexadionă din sau de pe anumite produse (D059754/02, |
— |
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE, în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a) (2), |
— |
având în vedere avizul motivat din 25 noiembrie 2014 al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) privind revizuirea limitelor maxime de reziduuri (LMR) existente pentru clotianidin și tiametoxam, în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, publicat la 4 decembrie 2014 (3), |
— |
având în vedere avizul motivat al EFSA din 30 august 2018 privind modificarea limitei maxime existente pentru reziduurile de clotianidin la cartofi, publicat la 20 septembrie 2018 (4), |
— |
având în vedere avizul emis la 27 noiembrie 2018 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
— |
având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) și alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (5), |
— |
având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
— |
având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât clotianidinul este un insecticid neonicotinoid și un metabolit principal al unui alt neonicotinoid, tiametoxamul, care vizează o serie de insecte, inclusiv polenizatori; |
B. |
întrucât, la 21 septembrie 2017, EFSA a adoptat un aviz privind toxicitatea neonicotinoidelor; |
C. |
întrucât, la 28 februarie 2018, EFSA a publicat evaluări actualizate ale riscurilor pentru trei neonicotinoide — clotianidin, imidacloprid și tiametoxam — prin care se confirmă că cele mai multe utilizări ale pesticidelor neonicotinoide reprezintă un risc pentru albinele sălbatice și albinele melifere (6); |
D. |
întrucât clotianidinul este unul dintre cele trei neonicotinoide interzise în Uniune; |
E. |
întrucât mai multe studii sugerează că clotianidinul are un impact asupra metabolismului hepatic și renal și are efecte imunotoxice asupra mamiferelor (7); |
F. |
întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră principiul precauției ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii; |
G. |
întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”; |
H. |
întrucât Directiva 2009/128/CE urmărește să obțină o utilizare sustenabilă a pesticidelor în UE prin reducerea riscurilor și efectelor pesticidelor asupra sănătății umane și animale și asupra mediului și promovând recurgerea la gestionarea integrată a dăunătorilor și la tehnici sau abordări alternative, cum ar fi alternativele nechimice la pesticide; |
I. |
întrucât proiectul de regulament al Comisiei, pe baza cererilor de toleranță la import depuse pentru clotianidinul utilizat la cartofi în Statele Unite, consideră că sunt necesare LMR mai ridicate pentru a se evita ridicarea de obstacole comerciale la importul unor astfel de culturi; |
J. |
întrucât propunerea Comisiei de a majora LMR pentru clotianidin a suscitat îndoieli, pe baza principiului precauției, având în vedere insuficiența datelor și incertitudinea constantă în ceea ce privește efectele clotianidinului asupra sănătății publice, mamiferelor tinere și mediului; |
K. |
întrucât EFSA declară că, în legătură cu cererea de a majora LMR, statele membre trebuie să modifice sau să retragă autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin clotianidin ca substanță activă în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/784 (8) al Comisiei, până cel târziu la 19 septembrie 2018; întrucât astfel de restricții privind condițiile de autorizare a clotianidinului nu sunt relevante, deoarece cererea privind LMR se referă la o cultură importată; |
L. |
întrucât în avizul său din 30 august 2018, EFSA constată că: „În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, Bayer CropScience AG a depus o cerere la autoritatea națională competentă din Germania (statul membru evaluator) de stabilire a unei toleranțe la import pentru substanța activă clotianidin la cartofii importați din Canada. Statul membru evaluator a elaborat un raport de evaluare în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, care a fost transmis Comisiei Europene și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 26 aprilie 2018. Statul membru evaluator a propus stabilirea unei toleranțe la import pentru cartofii importați din Canada la nivelul de 0,3 mg/kg”; |
M. |
întrucât concluziile formulate de EFSA în avizul său din 30 august 2018 justifică o creștere a LMR de clotianidin exclusiv pe baza necesității de a respecta valorile normative canadiene și omit în totalitate să analizeze impactul cumulativ al neonicotinoidelor și al utilizării acestora asupra mediului; |
N. |
întrucât concluziile EFSA au fost formulate pe baza unor considerente teoretice, în special în ceea ce privește estimarea dozei zilnice maxime în raport cu riscul pe termen scurt; întrucât natura teoretică a anumitor aspecte din analiza EFSA ridică semne de întrebare cu privire la capacitatea sa de a se baza pe fapte empirice și, în consecință, de a reprezenta realitatea în rezultatele sale; |
O. |
întrucât EFSA a concluzionat că o creștere a LMR de clotianidin este „improbabil” să reprezinte un risc pentru sănătatea consumatorilor; întrucât, cu toate acestea, acest verdict implică un grad de probabilitate și, prin urmare, lasă unele îndoieli în ceea ce privește siguranța efectivă a noilor valori ale LMR, |
1. |
se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
2. |
consideră că acest proiect de regulament al Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 396/2005; |
3. |
consideră că proiectul de regulament al Comisiei este incompatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (CE) nr. 396/2005; |
4. |
ia act de faptul că, în conformitate cu proiectul de regulament, LMR existentă de clotianidin ar crește de la 0,03 la 0,3 mg/kg; |
5. |
sugerează că LMR pentru clotianidin ar trebui să rămână la 0,03 mg/kg; |
6. |
consideră că decizia de înregistrare a clotianidinului nu poate fi justificată, deoarece nu există dovezi suficiente care să sugereze că se vor preveni riscurile inacceptabile pentru animale, siguranța alimentară și polenizatori; |
7. |
constată că, deși procedura a urmat Directiva 2009/128/CE privind pesticidele, faptul că societatea germană solicitantă a ales în calitate de stat membru evaluator autoritatea națională competentă din Germania reflectă îngrijorările mai multor părți interesate cu privire la procesul de evaluare a pesticidelor, așa cum se menționează în considerentele AJ și AK din Rezoluția Parlamentului din 16 ianuarie 2019 referitoare la procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (9); |
8. |
reamintește că utilizarea clotianidinului ca pesticid afectează polenizatorii la nivel mondial (10); |
9. |
consideră că avizul EFSA nu a luat în considerare riscurile cumulative pentru sănătatea umană și cea a albinelor; consideră că la evaluarea LMR ar trebui să se țină seama de efectele asupra polenizatorilor și asupra mediului; invită statele membre și EFSA să manifeste mai multă vigilență față de sănătatea populației și a polenizatorilor atunci când evaluează cererile de LMR; |
10. |
solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament; |
11. |
solicită Comisiei să prezinte un nou act în temeiul TFUE care să respecte principiul precauției; |
12. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO L 309, 24.11.2009, p. 71.
(3) DOI: 10.2903/j.efsa.2014.3918, EFSA Journal 2014; 12(12):3918.
(4) DOI: 10.2903/j.efsa.2018.5413, EFSA Journal 2018; 16(9):5413.
(5) JO L 184, 17.7.1999, p. 23.
(6) DOI: 10.2903/sp.efsa.2018.EN-1378.
(7) Bal R. et al., ‘Effects of clothianidin exposure on sperm quality, testicular apoptosis and fatty acid composition in developing male rats’, Cell Biol Toxicol, vol. 28, nr. 3, 2012, pp. 187-200; Tokumoto J. et al., ‘Effects of exposure to clothianidin on the reproductive system of male quails’, J. Vet. Med. Sci., vol. 75, nr. 6, 2013, pp. 755–760; Wang Y. et al., ‘Metabolism distribution and effect of thiamethoxam after oral exposure in Mongolian racerunner (Eremias argus)’, J. Agric. Food Chem., vol. 66, nr. 28, 2018, pp. 7376–7383; Wang X. et al., ‘Mechanism of neonicotinoid toxicity: Impact on oxidative stress and metabolism’, Annu. Rev. Pharmacol. Toxicol., vol. 58, nr. 1, 2018, pp. 471-507.
(8) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/784 al Comisiei din 29 mai 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active clotianidin (JO L 132, 30.5.2018, p. 35).
(9) Texte adoptate, P8_TA(2019)0023.
(10) El Hassani, A. K., Dacher, M., Gary, V., Lambin, M., Gauthier, M. and Armengaud, C., ‘Effets sublétaux de l’Acétamipride et du Thiamethoxam sur le comportement de l’abeille (Apis mellifera)’, 23 mai 2014, https://www.researchgate.net/publication/255636607_Effets_subletaux_de_l%27Acetamipride_et_du_Thiamethoxam_sur_le_comportement_de_l%27abeille_Apis_mellifera
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/36 |
P8_TA(2019)0196
Porumbul modificat genetic 4114 (DP-ØØ4114-3)
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic 4114 (DP-ØØ4114-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D060242/03 – 2019/2551(RSP))
(2021/C 23/06)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic 4114 (DP-ØØ4114-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D060242/03, |
— |
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
— |
având în vedere votul din data de 14 ianuarie 2019 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz, |
— |
având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
— |
având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 19 aprilie 2018, publicat la 24 mai 2018 și modificat la 5 iulie 2018 (3), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4), |
— |
având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
— |
având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, la 27 noiembrie 2014, Pioneer Overseas Corporation, în numele Pioneer Hi-Bred International Inc., înființată în Statele Unite ale Americii, a prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (denumită în continuare „cererea”), de a introduce pe piață alimente, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 4114, iar cererea viza, de asemenea, introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în porumb modificat genetic 4114 pentru alte utilizări decât în produse alimentare și furaje, cu excepția cultivării; |
B. |
întrucât, la 19 aprilie 2018, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea; |
C. |
întrucât porumbul modificat genetic 4114 a fost dezvoltat pentru a exprima trei proteine insecticide (Cry1F, Cry34Ab1și Cry35Ab1) pentru protecția împotriva unor dăunătoare specifice, de tip lepidoptere și coleoptere, precum și proteina PAT, care conferă toleranță la substanța activă erbicid glufosinat de amoniu; |
Reziduuri și componente ale erbicidelor complementare
D. |
întrucât aplicarea unor erbicide complementare, în cazul de față glufosinat, face parte din practicile agricole obișnuite în cultivarea plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, este de așteptat ca acestea să fie expuse în mod repetat la doze mai mari, lucru care nu numai că va conduce la acumularea unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă, și deci în produsul importat, ci ar putea și să influențeze compoziția plantei modificate genetic și caracteristicile sale agronomice; |
E. |
întrucât utilizarea glufosinatului nu a mai fost permisă în Uniune începând cu 1 august 2018, deoarece substanța a fost clasificată drept toxică pentru reproducere și, prin urmare, intră sub incidența criteriilor de excludere stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5); |
F. |
întrucât informațiile privind nivelurile de reziduuri de erbicide și de metaboliți ai lor sunt esențiale pentru o evaluare minuțioasă a riscurilor pe care le prezintă plantele modificate genetic tolerante la erbicide; întrucât reziduurile rezultate în urma pulverizării cu erbicide sunt considerate în afara domeniului de competență al Grupului pentru organisme modificate genetic din cadrul EFSA (Grupul GMO EFSA); întrucât impactul pulverizării cu erbicide a porumbului modificat genetic nu a fost evaluat; |
G. |
întrucât, ca parte a programului de control multianual coordonat al Uniunii pentru 2019, 2020 și 2021, statele membre nu sunt obligate să măsoare reziduurile de glufosinat la eventualele importuri de porumb pentru a asigura conformitatea cu limitele maxime de reziduuri (LMR) (6); întrucât nu se poate garanta că reziduurile de glufosinat din porumbul modificat genetic 4114 vor respecta limitele maxime de reziduuri stabilite de Uniune; |
Toxine Bt
H. |
întrucât porumbul modificat genetic 4114 exprimă trei toxine Bt (Cry1F, Cry34Ab1 și Cry35Ab1), care conferă protecție împotriva anumitor dăunătoare lepidoptere și coleoptere; |
I. |
întrucât, deși proteinele Cry1 au fost recunoscute ca având proprietăți adjuvante, ceea ce înseamnă că este posibil să accentueze proprietățile alergenice ale altor alimente, acest lucru nu a fost analizat de către EFSA; întrucât aceasta pune probleme, deoarece toxinele Bt pot fi amestecate cu alergeni în alimente și furaje cum ar fi boabele de soia; |
J. |
întrucât un studiu științific din 2017 privind posibilul impact asupra sănătății al toxinelor Bt și al reziduurilor din pulverizarea de erbicide complementare concluzionează că ar trebui acordată o atenție deosebită reziduurilor de erbicide și interacțiunii acestora cu toxinele Bt (7); întrucât acest lucru nu a fost examinat de EFSA; |
Lipsa de legitimitate democratică
K. |
întrucât în urma votului din 14 ianuarie 2019 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu s-a emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
L. |
întrucât, atât în expunerea de motive a propunerii sale legislative prezentate la 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic pe teritoriul lor, cât și în expunerea de motive a propunerii legislative prezentate la 14 februarie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011, Comisia și-a exprimat regretul cu privire la faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de către Comisie fără sprijinul statelor membre sub forma unui aviz al Comitetului și că retrimiterea dosarului la Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care reprezintă, de fapt, o măsură cu totul excepțională în cadrul procedurii, în ansamblul său, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; întrucât președintele Juncker și-a exprimat în mai multe rânduri regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (8); |
M. |
întrucât, la 28 octombrie 2015, Parlamentul a respins în primă lectură (9) propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să prezinte o nouă propunere, |
1. |
consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
2. |
consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este conform cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (10), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și calității vieții animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne; |
3. |
invită Comisia să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
4. |
invită Comisia să nu autorizeze importul, în vederea utilizărilor ca produse alimentare sau furaje, al niciunei plante modificate genetic care a fost modificată pentru a fi tolerantă la un erbicid neautorizat pentru utilizare în Uniune, în cazul de față glufosinatul; |
5. |
invită Comisia să nu autorizeze nicio plantă modificată genetic tolerantă la erbicide fără o evaluare completă a reziduurilor de pulverizare cu erbicide complementare, a metaboliților și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
6. |
invită Comisia să țină seama pe deplin de evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și de reziduurile acestora în evaluarea riscurilor legate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic vizată este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată în Uniune în vederea utilizării ca produs alimentar sau furaj; |
7. |
își reiterează angajamentul de a continua lucrările privind propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011; invită Consiliul să continue de urgență lucrările referitoare la această propunere a Comisiei; |
8. |
invită Comisia să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a organismelor modificate genetic până în momentul în care procedura de autorizare va fi fost revizuită pentru a corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit a fi inadecvată; |
9. |
invită Comisia să retragă propunerile de autorizare a OMG în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz în vederea cultivării sau a utilizării ca produse alimentare sau furaje; |
10. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO L 268, 18.10.2003, p. 1.
(2) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
(3) Scientific Opinion on the assessment of genetically modified maize 4114 for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 [Aviz științific privind evaluarea porumbului modificat genetic 4114 pentru utilizările ca produse alimentare și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003] (cererea EFSA-GMO-NL-2014-123), EFSA Journal 2018; 16(5):5280, p. 25 https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5280
— |
Rezoluția Parlamentului European din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L., linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110). |
— |
Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (JO C 399, 24.11.2017, p. 71). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (JO C 35, 31.1.2018, p. 19). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (JO C 35, 31.1.2018, p. 17). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (JO C 35, 31.1.2018, p. 15). |
— |
Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre aceste evenimente (JO C 86, 6.3.2018, p. 108). |
— |
Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (JO C 86, 6.3.2018, p. 111). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 76). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (JO C 215, 19.6.2018, p. 80). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 70). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 73). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (JO C 215, 19.6.2018, p. 83). |
— |
Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 298, 23.8.2018, p. 34). |
— |
Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 307, 30.8.2018, p. 71). |
— |
Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 307, 30.8.2018, p. 67). |
— |
Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din soia modificată genetic DAS-68416-4, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 337, 20.9.2018, p. 54). |
— |
Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 55). |
— |
Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din soia modificată genetic DAS-44406-6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 60). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 122). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din soia modificată genetic 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 127). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 133). |
— |
Rezoluția din 1 martie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 59122 (DAS-59122-7), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0051). |
— |
Rezoluția din 1 martie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) și din porumbul modificat genetic obținut din combinarea a două dintre evenimentele MON 87427, MON 89034 și NK603 și de abrogare a Deciziei 2010/420/UE (Texte adoptate, P8_TA(2018)0052). |
— |
Rezoluția din 3 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a alimentelor și furajelor produse din sfeclă de zahăr modificată genetic H7-1 (KM-ØØØH71-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0197). |
— |
Rezoluția din 30 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic GA21 (MON-ØØØ21-9), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0221). |
— |
Rezoluția din 30 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele 1507, 59122, MON 810 și NK603, și de abrogare a Deciziilor 2009/815/CE, 2010/428/UE și 2010/432/UE, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0222). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic NK603 × MON810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2018)0416). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × 1507 x MON 88017 × 59122 și din porumbul modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele de transformare MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 și 59122 și de abrogare a Deciziei 2011/366/UE (Texte adoptate, P8_TA(2018)0417). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de modificare a deciziei de punere în aplicare 2013/327/UE în ceea ce privește reînnoirea autorizației de introducere pe piață a furajelor care conțin sau constau în rapiță modificată genetic Ms8, Rf3 și Ms8 × Rf3, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0057). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2019)0058). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87403 (MON-874Ø3-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0059). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 x LLCotton25 x MON 15985, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0060). |
(5) Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).
(6) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 al Comisiei din 9 aprilie 2018 (JO L 92, 10.4.2018, p. 6).
(7) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/
(8) A se vedea, de exemplu, declarația de deschidere a ședinței plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice ale următoarei Comisii Europene (Strasbourg, 15 iulie 2014), sau discursul privind starea Uniunii din 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/42 |
P8_TA(2019)0197
Porumbul modificat genetic MON 87411 (MON-87411-9)
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 87411 (MON-87411-9), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D060243/03 – 2019/2552(RSP))
(2021/C 23/07)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 87411 (MON-87411-9), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D060243/03, |
— |
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
— |
având în vedere votul din data de 14 ianuarie 2019 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz, |
— |
având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
— |
având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 31 mai 2018 și publicat la 28 iunie 2018 (3), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4), |
— |
având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
— |
având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, la 5 februarie 2015, Monsanto Europe N.V. a prezentat, în numele Monsanto Company din Statele Unite, o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt produse din porumb MON 87411 (denumită în continuare „cererea”), adresată autorității naționale competente din Țările de Jos și întrucât această cerere viza, de asemenea, introducerea pe piață a unor produse care constau în porumb modificat genetic MON 87411 pentru alte utilizări decât produsele alimentare și furajele, cum e cazul oricărui alt tip de porumb, cu excepția cultivării; |
B. |
întrucât, la 31 mai 2018, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea; |
C. |
întrucât porumbul modificat genetic MON 87411 a fost dezvoltat pentru a conferi rezistență la viermii rădăcinilor de porumb prin exprimarea unei versiuni modificate a genei Bt Cry3Bb1 și o casetă de expresie DvSnf7 dsRNA, precum și toleranță la erbicidele care conțin glifosat; |
D. |
întrucât, din cauza rezistenței viermilor rădăcinilor de porumb la proteinele Bt, inclusiv la Cry3Bb1, în unele regiuni din Statele Unite, porumbul modificat genetic MON 87411 a fost modificat și pentru a produce un ARN insecticid dublu catenar, dsRNA; |
E. |
întrucât efectul avut în vedere al dsRNA este de a fi asimilat în intestinul organismului țintă, în acest caz larvele de viermi ai rădăcinilor de porumb, intervenind în reglarea genetică a proceselor biologice esențiale și omorând astfel viermele rădăcinilor de porumb; |
F. |
întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei (5) prevede că, atunci când se folosesc metode de inactivare cu RNAi în plantele modificate genetic, trebuie făcută o analiză bioinformatică pentru a identifica eventualele gene nevizate; întrucât, în acest context, o analiză aprofundată necesită compararea structurii dsRNA cu regiunile genomice din organismele care ar putea intra în contact cu moleculele, inclusiv organismele nevizate; |
G. |
întrucât, cu toate acestea, EFSA și-a limitat considerațiile și evaluarea riscurilor la efectele negative potențiale asupra plantelor, fără a examina efectele asupra oamenilor și animalelor și asupra microbiomurilor intestinale care sunt expuse la porumb prin intermediul lanțului alimentar și furajer; întrucât o evaluare a avizului EFSA de către un institut independent descrie acest lucru ca un exemplu perfect al strategiei „dacă nu cauți, nu găsești”, incompatibilă cu reglementările existente (6); |
H. |
întrucât evaluarea concluzionează că din motivul menționat mai sus, printre altele, evaluarea riscurilor realizată de EFSA privind caracteristicile moleculare nu este concludentă și nu este suficientă pentru a demonstra siguranța produselor alimentare și a furajelor; |
I. |
întrucât studiul de toxicitate de 90 de zile prezentat de solicitant a indicat o reducere a greutății corporale semnificativă din punct de vedere statistic la șobolanii hrăniți cu porumb modificat genetic MON 87411; întrucât, deși această constatare a fost respinsă de EFSA deoarece nu a fost însoțită de semne clinice și modificări histopatologice în tubul digestiv legate de alimentația din timpul testului, este plauzibil ca dsRNA produs în porumbul modificat genetic MON 87411 să poată interacționa direct cu microbiomul intestinal, fără o absorbție directă din intestin, iar acest lucru ar putea explica rezultatele studiilor privind hrana animalelor care prezintă diferențe de greutate fără efecte patologice; întrucât acest lucru ar fi trebuit investigat mai în detaliu de EFSA; |
Lipsa evaluării și controalelor erbicidelor complementare și a reziduurilor acestora
J. |
întrucât aplicarea unor erbicide complementare, în acest caz glifosat, face parte din practicile agricole obișnuite în cultivarea plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, este de așteptat ca acestea să fie expuse în mod repetat la doze mai mari, lucru care nu numai că va conduce la acumularea unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă, și deci în produsul importat, ci ar putea și să influențeze compoziția plantei modificate genetic și caracteristicile sale agronomice; |
K. |
întrucât există în continuare nelămuriri legate de proprietățile cancerigene ale glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017, Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului din cadrul Organizației Mondiale a Sănătății a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind potențial cancerigen pentru oameni; |
L. |
întrucât, în general, potrivit Grupului pentru produsele fitosanitare și reziduurile acestora din cadrul EFSA, nu se pot trage concluzii cu privire la siguranța reziduurilor rămase în urma pulverizării culturilor modificate genetic cu formațiuni de glifosat (7); întrucât aditivii și amestecurile de aditivi din produsele comerciale pentru pulverizarea glifosatului pot fi mai toxice decât substanța activă pură (8); |
M. |
întrucât Uniunea a eliminat deja de pe piață un aditiv pentru glifosat cunoscut sub denumirea de polioxietilenamină (POEA) din cauza preocupărilor legate de toxicitatea sa; întrucât aditivii și amestecurile problematice pot fi totuși permise în țările în care se cultivă porumbul modificat genetic (în prezent, Argentina, Brazilia, Canada și Statele Unite ale Americii); |
N. |
întrucât informațiile privind nivelurile de reziduuri de erbicide și de metaboliți ai acestora sunt esențiale pentru o evaluare minuțioasă a riscurilor pe care le prezintă plantele modificate genetic tolerante la erbicide; întrucât reziduurile rezultate în urma pulverizării cu erbicide sunt considerate a fi în afara domeniului de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic; întrucât impactul pulverizării cu erbicide a porumbului modificat genetic MON 87411 nu a fost evaluat; |
O. |
întrucât, ca parte a programului de control multianual coordonat al Uniunii pentru 2019, 2020 și 2021, statele membre nu sunt obligate să măsoare reziduurile de glifosat la eventualele importuri de porumb pentru a verifica conformitatea cu limitele maxime de reziduuri (LMR) (9); întrucât nu se poate garanta că reziduurile de glifosat din porumbul modificat genetic MON 87411 vor respecta limitele maxime de reziduuri stabilite de Uniune; |
Lipsa de legitimitate democratică
P. |
întrucât în urma votului din 14 ianuarie 2019 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
Q. |
întrucât, atât în expunerea de motive a propunerii sale legislative prezentate la 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic pe teritoriul lor, cât și în expunerea de motive din propunerea legislativă prezentată la 14 februarie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011, Comisia și-a exprimat regretul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie fără sprijinul statelor membre sub forma unui aviz al Comitetului și că retrimiterea dosarului la Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care reprezintă, de fapt, o măsură excepțională în cadrul procedurii în ansamblul său, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la autorizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic; întrucât președintele Juncker și-a exprimat în mai multe rânduri regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (10); |
R. |
întrucât, la 28 octombrie 2015, Parlamentul a respins în primă lectură (11) propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să prezinte o nouă propunere, |
1. |
consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
2. |
consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (12), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și calității vieții animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne; |
3. |
invită Comisia să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
4. |
invită Comisia să nu autorizeze nicio plantă modificată genetic tolerantă la erbicide fără o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării cu erbicide complementare, a metaboliților și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
5. |
invită Comisia să țină seama pe deplin de evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și de reziduurile acestora în evaluarea riscurilor legate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic vizată este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată în Uniune în vederea utilizării ca produse alimentare sau furaje; |
6. |
își reiterează angajamentul de a continua lucrările privind propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011; invită Consiliul să continue de urgență lucrările referitoare la această propunere a Comisiei; |
7. |
invită Comisia să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a organismelor modificate genetic până în momentul în care procedura de autorizare va fi fost revizuită pentru a corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit inadecvată; |
8. |
invită Comisia să retragă propunerile de autorizare a organismelor modificate genetic în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz în vederea cultivării sau a utilizării ca produse alimentare sau furaje; |
9. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO L 268, 18.10.2003, p. 1.
(2) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
(3) „Scientific opinion on the assessment of genetically modified maize MON 87411 for food and feed uses, import and processing, under Regulation (EC) No 1829/2003” („Aviz științific privind evaluarea porumbului modificat genetic MON 87411 pentru utilizări, import și prelucrare ca produs alimentar și furaj în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003”) (cererea EFSA-GMO-NL-2015-124), EFSA Journal 2018; 16(6):5310, p. 29, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5310
— |
Rezoluția Parlamentului European din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L., linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110). |
— |
Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (JO C 399, 24.11.2017, p. 71). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (JO C 35, 31.1.2018, p. 19). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (JO C 35, 31.1.2018, p. 17). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (JO C 35, 31.1.2018, p. 15). |
— |
Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre aceste evenimente (JO C 86, 6.3.2018, p. 108). |
— |
Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (JO C 86, 6.3.2018, p. 111). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 76). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (JO C 215, 19.6.2018, p. 80). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 70). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 73). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (JO C 215, 19.6.2018, p. 83). |
— |
Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 298, 23.8.2018, p. 34). |
— |
Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 307, 30.8.2018, p. 71). |
— |
Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 307, 30.8.2018, p. 67). |
— |
Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 337, 20.9.2018, p. 54). |
— |
Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 55). |
— |
Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 60). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 122). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 127). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 133). |
— |
Rezoluția din 1 martie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 59122 (DAS-59122-7) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0051). |
— |
Rezoluția din 1 martie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) și din porumbul modificat genetic obținut din combinarea a două dintre evenimentele MON 87427, MON 89034 și NK603 și de abrogare a Deciziei 2010/420/UE (Texte adoptate, P8_TA(2018)0052). |
— |
Rezoluția din 3 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a alimentelor și furajelor produse din sfeclă de zahăr modificată genetic H7-1 (KM-ØØØH71-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0197). |
— |
Rezoluția din 30 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic GA21 (MON-ØØØ21-9) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0221). |
— |
Rezoluția din 30 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele 1507, 59122, MON 810 și NK603, și de abrogare a Deciziilor 2009/815/CE, 2010/428/UE și 2010/432/UE, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0222). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic NK603 × MON810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2018)0416). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × 1507 x MON 88017 × 59122 și din porumbul modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele de transformare MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 și 59122 și de abrogare a Deciziei 2011/366/UE (Texte adoptate, P8_TA(2018)0417). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de modificare a deciziei de punere în aplicare 2013/327/UE în ceea ce privește reînnoirea autorizației de introducere pe piață a furajelor care conțin sau constau în rapiță modificată genetic Ms8, Rf3 și Ms8 × Rf3 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0057). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2019)0058). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 87403 (MON-874Ø3-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0059). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 x LLCotton25 x MON 15985, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0060). |
(5) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (JO L 157, 8.6.2013, p. 1).
(6) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20Mon87411.pdf
(7) „EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate” („Concluziile EFSA în urma examinării inter pares a evaluării riscurilor privind utilizarea ca pesticid a substanței active glifosat”, EFSA Journal 2015; 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf
(8) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666
(10) A se vedea, de exemplu, declarația de deschidere a sesiunii plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice pentru următoarea Comisie Europeană (Strasbourg, 15 iulie 2014), sau discursul privind starea Uniunii din 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/48 |
P8_TA(2019)0198
Porumbul modificat genetic Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 și subcombinațiile Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 și MIR162 × 1507
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 și din subcombinații Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 și MIR162 × 1507, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D060244/03 – 2019/2553(RSP))
(2021/C 23/08)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 și din subcombinații Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 și MIR162 × 1507, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, |
— |
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
— |
având în vedere votul din data de 14 ianuarie 2019 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz, |
— |
având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
— |
având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 31 mai 2018 și publicat la 11 iulie 2018 (3), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4), |
— |
având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
— |
având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, la 10 august 2010, Syngenta Crop Protection AG a depus, prin filiala sa, Syngenta Crop Protection NV/SA, o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, sunt compuse sau produse din porumb modificat genetic (tip) Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 (denumită în continuare „cererea”), (cerere) adresată autorității naționale competente din Germania, iar această cerere viza, de asemenea, introducerea pe piață a produselor care conțin sau sunt compuse din porumb modificat genetic (tip) Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 pentru alte utilizări decât produsele alimentare și furaje, cu excepția cultivării; |
B. |
întrucât domeniul de aplicare, care includea toate subcombinațiile porumbului modificat genetic Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 la momentul depunerii cererii, a fost ulterior limitat pentru a include cele trei subcombinații Bt11 x MIR162 x 1507, MIR162 x 1507 x GA21 și MIR162 x 1507, indiferent de originea lor, pentru utilizarea ca produse alimentare și furaje, pentru import și pentru prelucrare; |
C. |
întrucât porumbul cu patru evenimente de transformare cu acumulare de gene Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 a fost produs prin încrucișare convențională pentru a combina patru evenimente unice de porumb, ducând, printre altele, la exprimarea a două proteine Cry diferite (cunoscute, de asemenea, ca proteine Bt) pentru protecția împotriva anumitor specii de dăunători din ordinul lepidopterelor, și la exprimarea proteinelor ce asigură toleranța la glifosat și glufosinat; |
D. |
întrucât EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea; întrucât, cu toate acestea, o opinie minoritară a fost exprimată de un membru al Grupului pentru organisme modificate genetic din cadrul EFSA (Grupul GMO EFSA); |
Lipsa datelor privind cele trei subcombinații
E. |
întrucât solicitantul nu a furnizat date pentru niciuna dintre cele trei subcombinații, și nici nu a explicat motivul pentru care nu consideră că acest lucru este necesar pentru evaluarea riscurilor; întrucât EFSA nu a solicitat date cu privire la cele trei subcombinații; întrucât nu se cunoaște nici măcar dacă aceste subcombinații au fost deja produse; |
Opinie minoritară a EFSA
F. |
întrucât opinia minoritară adoptată de un membru al Grupului GMO din cadrul EFSA afirmă că este inacceptabil ca „evaluările” culturilor modificate genetic (și anume cele trei subcombinații) pentru care nu au fost furnizate date să aibă aceeași pondere și fiabilitate ca evaluările culturilor modificate genetic pentru care au fost furnizate și evaluate date; |
G. |
întrucât, după cum se menționează în opinia minoritară, studiile arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar în anumite condiții de expunere la proteinele Bt și că anumite proteine Bt pot avea proprietăți adjuvante, ceea ce înseamnă că pot crește alergenicitatea altor proteine cu care intră în contact; |
H. |
întrucât opinia minoritară consideră că, deși efectele neintenționate nu au fost niciodată identificate în nicio cerere în care sunt exprimate proteinele Bt, acestea „nu pot fi observate de către studiile toxicologice […] recomandate în prezent și efectuate pentru evaluarea siguranței plantelor modificate genetic în cadrul EFSA deoarece nu includ testele corespunzătoare în acest scop” (5); |
I. |
întrucât opinia minoritară susține, de asemenea, că, din cauza lipsei de date cu privire la cele trei subcombinații, „nu se poate exclude riscul unei expresii amplificate a proteinelor Bt nou-exprimate și a unui posibil efect cumulativ al combinării lor asupra sistemului imunitar (de exemplu, care are ca rezultat o activitate adjuvantă)” și că nu este posibil să se clarifice rolul organismelor modificate genetic (OMG-uri) în creșterea riscului alergenic și, prin urmare, nu este posibil să se protejeze pe deplin consumatorii care ar putea fi expuși riscurilor; |
Lipsa evaluării și a controalelor erbicidelor complementare și a reziduurilor acestora
J. |
întrucât aplicarea unor erbicide complementare, în acest caz glufosinat și glifosat, face parte din practicile agricole obișnuite în cultivarea plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, este de așteptat ca acestea să fie expuse în mod repetat la doze mai mari, lucru care nu numai că va conduce la acumularea unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă, și deci în produsul importat, ci ar putea și să influențeze compoziția plantei modificate genetic și caracteristicile sale agronomice; |
K. |
întrucât utilizarea glufosinatului nu este permisă în Uniune, deoarece a fost clasificat drept toxic pentru reproducere și, prin urmare, intră sub incidența criteriilor de excludere stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (6); |
L. |
întrucât există în continuare nelămuriri legate de proprietățile cancerigene ale glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017, Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului din cadrul Organizației Mondiale a Sănătății a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind potențial cancerigen pentru oameni; |
M. |
întrucât, în general, potrivit Grupului pentru produsele fitosanitare și reziduurile acestora din cadrul EFSA, nu se pot trage concluzii cu privire la siguranța reziduurilor rămase în urma pulverizării culturilor modificate genetic cu formațiuni de glifosat (7); întrucât aditivii și amestecurile de aditivi din produsele comerciale pentru pulverizarea glifosatului pot fi mai toxice decât substanța activă pură (8); |
N. |
întrucât Uniunea a eliminat deja de pe piață un aditiv pentru glifosat cunoscut sub denumirea de polioxietilenamină (POEA) din cauza preocupărilor legate de toxicitatea sa; întrucât aditivii și amestecurile problematice pot fi totuși permise în țările în care se cultivă porumbul modificat genetic (în prezent, Argentina, Canada și Japonia); |
O. |
întrucât informațiile privind nivelurile de reziduuri de erbicide și de metaboliți ai lor sunt esențiale pentru o evaluare minuțioasă a riscurilor pe care le prezintă plantele modificate genetic tolerante la erbicide; întrucât reziduurile rezultate din pulverizarea cu erbicide sunt considerate a fi în afara domeniului de competență al Grupului GMO EFSA; întrucât nu au fost evaluate reziduurile rezultate din pulverizarea cu erbicide a porumbului modificat genetic Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 sau a celor trei subcombinații; |
P. |
întrucât, în plus, metaboliții erbicidelor complementare care se produc la plantele cu evenimente de transformare cu acumulare de gene pot fi diferiți de cei ai plantei parentale, fapt pe care EFSA nu l-a luat în considerare în evaluarea sa; |
Q. |
întrucât, potrivit unui studiu independent (9), EFSA ar fi trebuit să ceară solicitantului să prezinte date din studiile de teren cu doza cea mai ridicată de erbicide care poate fi tolerată de plante; întrucât materialele provenite de la aceste plante ar fi trebuit evaluate în ceea ce privește toxicitatea pentru organe, reacțiile sistemului imunitar și toxicitatea pentru reproducere, luând în considerare, de asemenea, efectele combinatorii cu alți compuși ai plantelor și toxinele Bt; |
R. |
întrucât, ca parte a programului de control multianual coordonat al Uniunii pentru 2019, 2020 și 2021, statele membre nu sunt obligate să măsoare reziduurile de glufosinat sau glifosat la eventualele importuri de porumb pentru a controla conformitatea cu limitele maxime de reziduuri (LMR) (10); întrucât nu se poate garanta că reziduurile de glifosat și de glufosinat din porumbul modificat genetic Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 sau din cele trei subcombinații vor respecta limitele maxime de reziduuri ale Uniunii; |
Lipsa de legitimitate democratică
S. |
întrucât în urma votului din 14 ianuarie 2019 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
T. |
întrucât, atât în expunerea de motive a propunerii sale legislative prezentate la 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 în ceea ce privește posibilitatea statelor membre de a restricționa sau de a interzice utilizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic pe teritoriul lor, cât și în expunerea de motive din propunerea legislativă prezentată la 14 februarie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011, Comisia și-a exprimat regretul (cu privire la faptul)că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de către Comisie fără sprijinul statelor membre sub forma unui aviz al Comitetului și că retrimiterea dosarului la Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care reprezintă, de fapt, o măsură excepțională în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la autorizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic; întrucât președintele Juncker și-a exprimat în mai multe rânduri regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (11); |
U. |
întrucât, la 28 octombrie 2015, Parlamentul a respins în primă lectură (12) propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să prezinte o nouă propunere, |
1. |
consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
2. |
consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (13), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și calității vieții animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne; |
3. |
invită Comisia să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
4. |
invită Comisia să nu autorizeze importul pentru utilizări ca produse alimentare sau furaje, al niciunei plante modificate genetic care a fost modificată pentru a fi tolerantă la un erbicid neautorizat pentru utilizare în Uniune, în acest caz glufosinatul; |
5. |
invită Comisia să nu autorizeze nicio plantă modificată genetic tolerantă la erbicide fără o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării cu erbicide complementare, a metaboliților și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
6. |
invită Comisia să țină seama pe deplin de evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și de reziduurile acestora în evaluarea riscurilor legate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic vizată este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată în Uniune în vederea utilizării ca produse alimentare sau furaje; |
7. |
invită Comisia să nu autorizeze nicio subcombinație de evenimente de transformare cu acumulare de gene, cu excepția cazului în care acestea au fost evaluate în detaliu de către EFSA pe baza datelor complete furnizate de solicitant; |
8. |
invită EFSA să dezvolte în continuare și să utilizeze în mod sistematic metode care permit identificarea efectelor neintenționate ale evenimentelor de transformare cu acumulare de gene care sunt cunoscute și preconizate, ca în cazul proprietăților adjuvante ale toxinelor Bt; |
9. |
își reiterează angajamentul de a continua lucrările privind propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011; invită Consiliul să continue de urgență lucrările referitoare la această propunere a Comisiei; |
10. |
invită Comisia să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a OMG până în momentul în care procedura de autorizare va fi fost revizuită pentru a se corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit neadecvată; |
11. |
invită Comisia să retragă propunerile de autorizare a OMG în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz în vederea cultivării sau a utilizărilor ca produse alimentare sau furaje; |
12. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO L 268, 18.10.2003, p. 1.
(2) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
(3) „Scientific Opinion on the assessment of genetically modified maize Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 and three subcombinations independently of their origin, for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003” („Aviz științific privind evaluarea porumbului modificat genetic Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 și trei subcombinații, indiferent de originea lor, pentru utilizări alimentare și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003”) (cererea EFSA-GMO-DE-2010-86), EFSA Journal 2018; 16(7): 5309, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5309
(4) Rezoluția Parlamentului European din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L., linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110).
— |
Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (JO C 399, 24.11.2017, p. 71). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (JO C 35, 31.1.2018, p. 19). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (JO C 35, 31.1.2018, p. 17). |
— |
Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (JO C 35, 31.1.2018, p. 15). |
— |
Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre aceste evenimente (JO C 86, 6.3.2018, p. 108). |
— |
Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (JO C 86, 6.3.2018, p. 111). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 76). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (JO C 215, 19.6.2018, p. 80). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 70). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (JO C 215, 19.6.2018, p. 73). |
— |
Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (JO C 215, 19.6.2018, p. 83). |
— |
Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 298, 23.8.2018, p. 34). |
— |
Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 307, 30.8.2018, p. 71). |
— |
Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 307, 30.8.2018, p. 67). |
— |
Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 337, 20.9.2018, p. 54). |
— |
Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 55). |
— |
Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 60). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 122). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 127). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (JO C 346, 27.9.2018, p. 133). |
— |
Rezoluția din 1 martie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 59122 (DAS-59122-7), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0051). |
— |
Rezoluția din 1 martie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) și din porumbul modificat genetic obținut din combinarea a două dintre evenimentele MON 87427, MON 89034 și NK603 și de abrogare a Deciziei 2010/420/UE (Texte adoptate, P8_TA(2018)0052). |
— |
Rezoluția din 3 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a alimentelor și furajelor produse din sfeclă de zahăr modificată genetic H7-1 (KM-ØØØH71-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0197). |
— |
Rezoluția din 30 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic GA21 (MON-ØØØ21-9), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0221). |
— |
Rezoluția din 30 mai 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele 1507, 59122, MON 810 și NK603, și de abrogare a Deciziilor 2009/815/CE, 2010/428/UE și 2010/432/UE, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2018)0222). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic NK603 × MON810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2018)0416). |
— |
Rezoluția din 24 octombrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × 1507 x MON 88017 × 59122 și din porumbul modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele de transformare MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 și 59122 și de abrogare a Deciziei 2011/366/UE (Texte adoptate, P8_TA(2018)0417). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de modificare a deciziei de punere în aplicare 2013/327/UE în ceea ce privește reînnoirea autorizației de introducere pe piață a furajelor care conțin sau constau în rapiță modificată genetic Ms8, Rf3 și Ms8 × Rf3 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0057). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2019)0058). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 87403 (MON-874Ø3-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0059). |
— |
Rezoluția din 31 ianuarie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 x LLCotton25 x MON 15985, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2019)0060). |
(5) https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, p. 34.
(6) Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).
(7) „EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate” („Concluziile EFSA în urma examinării inter pares a evaluării riscurilor privind utilizarea ca pesticid a substanței active glifosat”). EFSA Journal 2015; 13(11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf
(8) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666
(9) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20Bt11xMIR162x1507xGA21_fin.pdf, p. 6.
(10) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 al Comisiei din 9 aprilie 2018 (JO L 92, 10.4.2018, p. 6).
(11) A se vedea, de exemplu, declarația de deschidere a sesiunii plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice pentru următoarea Comisie Europeană (Strasbourg, 15 iulie 2014), sau discursul privind starea Uniunii din 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/54 |
P8_TA(2019)0199
Substanțe active, inclusiv tiaclopridul
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active abamectin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) tulpina QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, clodinafop, clopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diclorprop-P, epoxiconazol, fenpiroximat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepiquat, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metconazol, metrafenonă, Phlebiopsis gigantea, pirimicarb, Pseudomonas chlororaphis tulpina: MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiacloprid, tolclofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopir, trinexapac, triticonazol, Verticillium albo-atrum și ziram (D060042/02 – 2019/2541(RSP))
(2021/C 23/09)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (1), |
— |
având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active abamectin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) tulpina QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, clodinafop, clopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diclorprop-P, epoxiconazol, fenpiroximat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepiquat, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metconazol, metrafenonă, Phlebiopsis gigantea, pirimicarb, Pseudomonas chlororaphis tulpina: MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiacloprid, tolclofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triclopir, trinexapac, triticonazol, Verticillium albo-atrum și ziram (D060042/02, |
— |
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (2), în special articolul 17 primul paragraf, |
— |
având în vedere raportul de evaluare a reînnoirii aprobării din octombrie 2017, elaborat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Comisiei privind tiaclopridul (3), |
— |
având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4), |
— |
având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
— |
având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
Prezentarea contextului
A. |
întrucât tiacloprid a fost aprobat pentru a fi utilizat ca insecticid, începând cu 1 ianuarie 2005; |
B. |
întrucât încă din 2015 este în curs o procedură de reînnoire a aprobării tiaclopridului în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5), care include perioada de preaviz de trei ani necesară; întrucât perioada de aprobare actuală expiră la 30 aprilie 2019; |
C. |
întrucât perioada de aprobare a substanței active tiacloprid a fost deja prelungită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/524 al Comisiei (6); |
D. |
întrucât Comisia nu explică motivele unei a doua prelungiri, limitându-se să afirme că: „Din cauza faptului că evaluarea substanțelor respective [inclusiv tiaclopridul] a fost amânată din motive independente de voința solicitanților, este posibil ca aprobările acestor substanțe active să expire înainte de adoptarea unei decizii privind reînnoirea autorizării lor”; |
E. |
întrucât scopul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 este de a asigura un nivel ridicat de protecție, atât pentru sănătatea umană, cât și pentru cea animală, precum și un nivel ridicat de protecție a mediului și, în același timp, de a proteja competitivitatea agriculturii în Uniune; întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită protecției grupurilor vulnerabile ale populației, inclusiv femeilor însărcinate, sugarilor și copiilor; |
F. |
întrucât ar trebui să se aplice principiul precauției și întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că în compoziția produselor de protecție a plantelor ar trebui incluse numai substanțele cu utilitate demonstrată pentru producția vegetală și care nu ar trebui să exercite niciun efect nociv asupra sănătății umane sau animale și niciun efect inacceptabil asupra mediului; |
G. |
întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că, pentru a accelera aprobarea substanțelor active, ar trebui stabilite termene stricte pentru diferitele etape procedurale, ceea în mod evident nu a avut loc; |
H. |
întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 indică faptul că, din motive de siguranță, perioada de aprobare a substanțelor active ar trebui să fie limitată în timp; întrucât perioada de aprobare ar trebui să fie proporțională cu riscurile posibile inerente utilizării unor astfel de substanțe, dar, în mod evident, această proporționalitate lipsește; |
I. |
întrucât substanța activă tiacloprid este un neonicotinoid „substituent de ciano”, utilizat pe scară largă pentru a înlocui clotianidinul, imidaclopridul și tiametoxamul, care sunt interzise în Uniune, cu excepția utilizării în sere; |
J. |
întrucât preparatele bazate pe tiacloprid sunt pulverizate în câmpuri mult mai intens decât substanțele utilizate anterior, clotianidin, imidacloprid și tiametoxam; |
K. |
întrucât este permisă utilizarea preparatelor de tiacloprid în perioada de înflorire, deoarece se anticipează mai puține daune pentru polenizatori; |
Proprietăți de perturbator endocrin
L. |
întrucât mai multe studii recente sugerează că substanța tiacloprid are efecte de perturbator endocrin (7), efecte genotoxice și citotoxice (8), (9), un impact asupra dezvoltării neurologice, precum și efecte neurotoxice (10) și imunotoxice (11); |
M. |
întrucât substanța activă tiacloprid este considerată ca prezentând „proprietăți care perturbă sistemul endocrin” în baza de date a UE privind pesticidele (12) și este o substanță susceptibilă de înlocuire; |
N. |
întrucât Agenția Europeană pentru Produse Chimice a stabilit următoarea clasificare și etichetare pentru substanța activă tiacloprid: „substanță suspectă ca fiind cancerigenă pentru om și substanță prezumtivă toxică pentru reproducerea umană”; |
O. |
întrucât Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a publicat concluzii alarmante și irevocabile privind caracterul periculos al tiaclopridului pentru sănătatea umană în raportul de evaluare a reînnoirii aprobării din octombrie 2017 privind tiaclopridul, care a fost emis în vederea consultării publice (13); |
P. |
întrucât, în cadrul unei reuniuni a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară din 16 iunie 2016, comisarul Andriukaitis a explicat că principiul precauției ar prevala în cazul în care există îndoieli cu privire la criteriile privind perturbatorii endocrini; |
Q. |
întrucât Agenția franceză de mediu ANSES a emis un aviz nefavorabil cu privire la substanța activă tiacloprid în raportul său privind neonicotinoidele din mai 2018 (14), (15), (16); |
R. |
întrucât Franța a interzis utilizarea tiaclopridului începând cu septembrie 2018 ca urmare a suspectării carcinogenității sale; |
Amenințarea la adresa biodiversității
S. |
întrucât tiacloprid poate fi toxic pentru albinele melifere, ca și imidaclopridul și tiametoxamul (17); |
T. |
întrucât tiaclopridul poate afecta performanțele de învățare și de memorie ale albinelor melifere și, prin urmare, vitalitatea coloniilor lor (18); întrucât date științifice recente (19) arată că expunerea cronică a albinelor melifere în câmpuri, la concentrație scăzută, la substanța activă tiacloprid, conduce la efecte subletale importante, cum ar fi perturbarea comportamentului de căutare a hranei, a comunicării și a orientării acestor animale, ceea ce înseamnă că se pune întrebarea dacă utilizarea substanței active tiacloprid este efectiv conformă cu Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (20); |
U. |
întrucât, pe lângă efectele secundare deja cunoscute ale neonicotinoidelor asupra polenizatorilor, publicații științifice recente (21) au demonstrat că substanța activă tiacloprid afectează imunocompetența albinelor melifere, care este deja considerabil slăbită; |
V. |
întrucât creșterea toxicității pentru polenizatori este rezultatul unui efect de cocktail (22) produs de utilizarea mai multor pesticide și insecticide, inclusiv tiacloprid, |
1. |
consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
2. |
consideră că decizia de înregistrare a tiaclopridului nu poate fi justificată, deoarece nu există dovezi suficiente care să sugereze că se vor preveni riscurile inacceptabile pentru animale, siguranța alimentară și polenizatori; |
3. |
consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu se bazează pe o nevoie urgentă pentru substanța activă tiacloprid în interesele agriculturii Uniunii; |
4. |
consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu respectă principiul precauției; |
5. |
consideră că este oportun ca Comisia să propună, în schimb, un statut special pentru albinele melifere, care să ia în considerare faptul că polenizatorii sunt indispensabili pentru agricultura sustenabilă, pentru producția vegetală și, în același timp, pentru alte animale sălbatice și de la care se obțin produse alimentare și să propună modificarea, armonizarea și creșterea coerenței reglementărilor relevante în acest sens, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a albinelor melifere și a altor polenizatori; |
6. |
invită Comisia să își retragă proiectul de regulament de punere în aplicare și să prezinte comisiei un nou proiect care să ia în considerare efectul cronic al substanței active tiacloprid asupra albinelor melifere, a sănătății umane și animale și a mediului; |
7. |
invită Comisia să interzică, fără întârziere, substanțele active din clasa neonicotinoide sau substanțele care acționează în același mod, inclusiv tiaclopridul; |
8. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO L 309, 24.11.2009, p. 71.
(2) JO L 309, 24.11.2009, p. 1.
(3) Raport de evaluare a reînnoirii aprobării, elaborat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Comisiei, tiacloprid, volumul 1, octombrie 2017, https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123
(4) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
(5) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).
(6) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/524 al Comisiei din 28 martie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active Bacillus subtilis (Cohn 1872) tulpina QST 713, identică cu tulpina AQ 713, clodinafop, clopiralid, ciprodinil, diclorprop-P, fosetil, mepanipirim, metconazol, metrafenon, pirimicarb, Pseudomonas chlororaphis tulpina: MA 342, pirimetanil, quinoxifen, rimsulfuron, spinosad, tiacloprid, tiametoxam, tiram, tolclofos-metil, triclopir, trinexapac, triticonazol și ziram (JO L 88, 4.4.2018, p. 4).
(7) Efectele preparatelor comerciale ale deltametrinului și/sau ale tiaclopridului asupra nivelurilor hormonilor tiroidieni în serul de șobolan (Effects of commercial formulations of deltamethrin and/or thiacloprid on thyroid hormone levels in rat serum). Sekeroglu, V., 2014, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22677783
(8) Cercetare in vitro a efectelor genotoxice și citotoxice ale tiaclopridului la limfocitele din sângele periferic uman al celulelor (In vitro investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of thiacloprid in cultured human peripheral blood lymphocytes). Kocaman, A.Y., 2014, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22730181
(9) Investigarea efectelor genotoxice și citotoxice ale insecticidelor neonicotinoide utilizate pe scară largă în celulele HepG2 și SH-SY5Y (Investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of widely used neonicotinoid insecticides in HepG2 and SH-SY5Y cells). Șenyildiz, M., 2018, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29591886
(10) O analiză critică a insecticidelor neonicotinoide în ceea ce privește neurotoxicitatea asupra dezvoltării (A critical review of neonicotinoid insecticides for developmental neurotoxicity). Sheets, L.P., 2015, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4732412/
(11) Efectele substanțelor tiacloprid, deltametrin și a combinației acestora asupra stresului oxidativ în organele limfoide, în leucocitele polimorfonucleare și în plasma șobolanilor (Effects of thiacloprid, deltamethrin and their combination on oxidative stress in lymphoid organs, polymorphonuclear leukocytes and plasma of rats). Birsen Aydin, 2011, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0048357511000617
(12) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=841
(13) https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123
(14) Riscurile și avantajele relative ale alternativelor la produsele de protecție a plantelor care conțin neonicotinoide, volumul 1 – Raportul grupului de lucru privind identificarea alternativelor la utilizările permise ale neonicotinoidelor (Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 1 – Rapport du groupe de travail Identification des alternatives aux usages autorisés des néonicotinoïdes). Raport de expertiză colectivă, mai 2018, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome1.pdf
(15) Riscurile și avantajele relative ale alternativelor la produsele de protecție a plantelor care conțin neonicotinoide, volumul 2 – Raport privind indicatorii de risc (Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 2 – Rapport sur les indicateurs de risque). Raport de expertiză colectivă, mai 2018, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome2.pdf
(16) Riscurile și avantajele relative ale alternativelor la produsele de protecție a plantelor care conțin neonicotinoide, volumul 3 – Raport de sprijin științific și tehnic privind impactul agricol (Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 3 – Rapport d’appui scientifique et technique sur l’impact agricole). Raport de expertiză colectivă, mai 2018, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome3.pdf
(17) https://www.farmlandbirds.net/en/content/acetamiprid-and-thiacloprid-can-be-toxic-honey-bees-imidacloprid-and-thiamethoxam?page=1
(18) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/28819056
(19) https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/acs.est.6b02658?journalCode=esthag
(20) Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).
(21) https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0022191016300014
(22) Traynor, K.S., Pettis, J.S., Tarpy, D.R., Mullin, C.A., Frazier, J.L., Frazier, M., van Engeldsorp, D., „Expunerea la pesticide în stup: evaluarea riscurilor pentru albinele melifere migratoare a contaminării cu pesticide în stup în estul Statelor Unite” (‘In-hive Pesticide Exposome: Assessing risks to migratory honey bees from in-hive pesticide contamination in the Eastern United States’), Scientific Reports 6, 15 septembrie 2016, http://www.nature.com/articles/srep33207
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/58 |
P8_TA(2019)0200
Raport pe 2018 referitor la Turcia
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la Raportul Comisiei pe 2018 privind Turcia (2018/2150(INI))
(2021/C 23/10)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special rezoluția din 24 noiembrie 2016 referitoare la relațiile UE-Turcia (1), rezoluția din 27 octombrie 2016 referitoare la situația jurnaliștilor în Turcia (2) și rezoluția din 8 februarie 2018 referitoare la situația actuală a drepturilor omului în Turcia (3), |
— |
având în vedere comunicarea Comisiei din 17 aprilie 2018 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind politica de extindere a UE (COM(2018)0450), Raportul pe 2018 privind Turcia (SWD(2018)0153) și documentul orientativ de strategie revizuit pentru Turcia (2014-2020), adoptat în august 2018, |
— |
având în vedere concluziile Președinției din 13 decembrie 2016 și concluziile Consiliului din 26 iunie 2018, precum și concluziile anterioare aplicabile ale Consiliului și ale Consiliului European, |
— |
având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005 și faptul că, așa cum este cazul cu toate țările în curs de aderare, aderarea Turciei la UE depinde de respectarea deplină a criteriilor de la Copenhaga, |
— |
având în vedere Decizia 2008/157/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în parteneriatul pentru aderarea Republicii Turcia („Parteneriatul pentru aderare”) (4), precum și deciziile anterioare ale Consiliului privind parteneriatul pentru aderare din 2001, 2003 și 2006, |
— |
având în vedere declarația comună formulată în urma summit-ului UE-Turcia din 29 noiembrie 2015 și planul de acțiune UE-Turcia, |
— |
având în vedere Declarația Comunității Europene și a statelor sale membre din 21 septembrie 2005, inclusiv dispoziția potrivit căreia recunoașterea tuturor statelor membre este o componentă necesară a procesului de aderare, și necesitatea ca Turcia să pună pe deplin în aplicare Protocolul adițional la Acordul de la Ankara în ceea ce privește toate statele membre, prin eliminarea tuturor obstacolelor din calea circulației libere a bunurilor, fără restricții sau discriminare, |
— |
având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 46 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului (CEDO), care prevede că părțile contractante se angajează să se conformeze hotărârilor definitive ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), în toate cauzele în care sunt părți și obligația Turciei de a pune în aplicare toate hotărârile acesteia, |
— |
având în vedere că, în clasamentul mondial al libertății presei din 2018, publicat de organizația Reporteri fără frontiere, Turcia s-a clasat pe locul 157 din 180 de țări, |
— |
având în vedere Rezoluția nr. 1625 (2008) a Consiliului Europei privind drepturile de proprietate și de succesiune ale populației greco-ortodoxe și fundațiile acesteia de pe insulele Gökçeada (Imbros) și Bozcaada (Tenedos), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 13 noiembrie 2014 referitoare la acțiunile Turciei care creează tensiuni în zona economică exclusivă a Ciprului (5) și Rezoluția sa din 15 aprilie 2015 referitoare la centenarul Genocidului armean (6), |
— |
având în vedere avizele Comisiei de la Veneția din cadrul Consiliului Europei, în special cele din 10-11 martie 2017, referitoare la modificările Constituției care trebuie supuse unui referendum național, la măsurile prevăzute în recentele decrete-legi promulgate în cadrul stării de urgență privind libertatea presei și îndatoririle, competențele și funcționarea tribunalelor penale de pace, din 6-7 octombrie 2017 referitoare la dispozițiile Decretului-lege nr. 674 privind exercitarea democrației locale, din 9-10 decembrie 2016 privind decretele-legi de urgență nr. 667-676 adoptate în urma loviturii de stat eșuate din 15 iulie 2016 și din 14-15 octombrie 2016 privind suspendarea articolului 83 al doilea paragraf din Constituție, care pune accentul pe inviolabilitatea parlamentară, |
— |
având în vedere declarația din 26 iulie 2016 a Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei privind măsurile luate ca urmare a declarării stării de urgență în Turcia, |
— |
având în vedere constatările și concluziile misiunii de evaluare a nevoilor a OSCE/ODIHR referitoare la alegerile prezidențiale și parlamentare din 24 iunie 2018, |
— |
având în vedere Rezoluția 2156 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE), din 25 aprilie 2017, intitulată „Funcționarea instituțiilor democratice în Turcia”, care a dus la redeschiderea procedurii de monitorizare, |
— |
având în vedere Declarația UE-Turcia din 18 martie 2016, |
— |
având în vedere comunicarea Comisiei din 2 martie 2017 către Parlamentul European și Consiliu referitoare la primul raport anual privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia (COM(2017)0130), comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 14 martie 2018 referitoare la al doilea raport anual privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia (COM(2018)0091), precum și al cincilea raport al Comisiei din 2 martie 2017 către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Declarației UE-Turcia (COM(2017)0204), |
— |
având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 decembrie 2016 privind o decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor cu Turcia cu privire la un acord privind extinderea domeniului de aplicare al relației comerciale bilaterale preferențiale și la modernizarea uniunii vamale, și concluziile Consiliului din 26 iunie 2018 potrivit cărora nu este prevăzută niciun fel de activitate suplimentară în direcția modernizării uniunii vamale UE-Turcia, |
— |
având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene din 14 martie 2018 intitulat „Asistența de preaderare acordată de UE Turciei: doar rezultate limitate până în prezent”, |
— |
având în vedere bugetul pentru 2019 în cadrul căruia fondurile IPA II pentru Turcia vor fi reduse cu 146,7 milioane, având în vedere situația din Turcia în ceea ce privește drepturile omului, democrația și statul de drept, |
— |
având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din martie 2018 privind impactul pe care îl are starea de urgență asupra drepturilor omului în Turcia, cu referire în special la sud-estul țării, |
— |
având în vedere Acordul de readmisie UE-Turcia, |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0091/2019), |
A. |
întrucât Comisia parlamentară mixtă (CPM) UE-Turcia a organizat cea de a 77-a reuniune a sa, îndelung așteptată, la Bruxelles, la 28 aprilie 2018, după trei ani de stagnare a relațiilor interparlamentare; |
B. |
întrucât, potrivit Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR), Turcia găzduiește cea mai mare populație de refugiați din lume, cu peste trei milioane de refugiați înregistrați proveniți din Siria, Irak și Afganistan; |
C. |
întrucât respectarea statului de drept și a drepturilor fundamentale, incluzând separarea puterilor, democrația, libertatea de exprimare și media, drepturile omului, drepturile minorităților și libertatea religioasă, libertatea de asociere și dreptul la protest pașnic, lupta împotriva corupției și combaterea rasismului și a discriminării împotriva grupurilor vulnerabile constituie fundamentul procesului de negociere; |
D. |
întrucât, în noiembrie 2016, Parlamentul a invitat Comisia și statele membre să inițieze o înghețare temporară a negocierilor de aderare cu Turcia și s-a angajat să își reexamineze poziția după abrogarea măsurilor disproporționate adoptate în cadrul stării de urgență din Turcia; |
E. |
întrucât, în iulie 2017, Parlamentul a invitat Comisia și statele membre, în conformitate cu cadrul de negociere, să suspende în mod oficial, fără întârziere, negocierile de aderare cu Turcia în cazul în care pachetul de reforme constituționale ar fi pus în aplicare nemodificat, |
1. |
constată că starea de urgență, introdusă după tentativa de lovitură de stat din 2016, a fost prelungită de șapte ori; salută decizia din 19 iulie 2018 de a pune capăt stării de urgență; regretă, cu toate acestea, faptul că noua legislație introdusă în iulie 2018, în special Legea nr. 7145, menține multe dintre competențele acordate președintelui și executivului în cadrul stării de urgență și îi permite, practic, să continue, cu toate limitările pe care aceasta le presupune pentru libertăți și pentru drepturile fundamentale ale omului; subliniază că acest lucru afectează toate efectele pozitive ale încetării sale; observă că starea de urgență prelungită a dus la o deteriorare gravă a statului de drept și a situației drepturilor omului în Turcia, ceea ce poate avea implicații pe termen lung asupra structurii instituționale și socioeconomice a Turciei; este preocupat de faptul că multe dintre procedurile în vigoare în timpul stării de urgență sunt în continuare aplicate de forțele de poliție și de administrațiile locale; își exprimă de asemenea îngrijorarea cu privire la regresul grav în domeniul libertății de exprimare, al libertății de întrunire, al libertății de asociere și al drepturilor procedurale și de proprietate; |
2. |
este adânc preocupat reamintește de faptul că peste 150 000 de persoane au fost arestate în represiunea de după lovitura de stat, că 78 000 au fost arestate în baza unor acuzații de terorism, în timp ce peste 50 000 de persoane sunt încă în închisoare, în multe cazuri fără dovezi concludente; își exprimă îngrijorarea cu privire la arestarea preventivă și procedurile judiciare excesiv de lungi, la faptul că, în mai multe cazuri, până în prezent nu au fost emise punerile sub acuzare și la asprimea condițiilor de detenție; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la practica larg răspândită de a anula pașapoartele rudelor deținuților și suspecților și subliniază necesitatea unui proces echitabil și a unor căi de atac administrative în cazul în care anularea nu este justificată în mod corespunzător; este deosebit de preocupat de faptul că aceste arestări par să vizeze, de asemenea, opiniile dizidente legitime, inclusiv cele ale apărătorilor drepturilor omului, jurnaliștilor sau membrilor opoziției; este foarte îngrijorat de acuzațiile de maltratare și tortură a persoanelor deținute, după cum au relatat mai multe organizații pentru drepturile omului și Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului; este profund îngrijorat de rapoartele care indică faptul că izolarea pe termen lung se aplică pe scară largă, transformându-se într-o a doua pedeapsă pentru deținuți; avertizează asupra abuzului de măsuri antiteroriste pentru a legitima reprimarea drepturilor omului; îndeamnă Turcia să respecte principiul proporționalității în cadrul măsurilor sale de combatere a terorismului și să pună în concordanță legislația de combatere a terorismului cu standardele internaționale în materie de drepturi ale omului; |
3. |
regretă acțiunile întreprinse de guvernul turc împotriva cetățenilor turci în țări terțe, inclusiv hărțuiri, răpiri și acțiuni de filaj, precum și practica numerelor telefonice speciale prin care oamenii sunt încurajați să îi denunțe guvernului pe alți cetățeni; este profund îngrijorat de răpirea ilegală și extrădarea a 101 de resortisanți turci, acțiuni întreprinse în 18 țări, fapt confirmat și de declarația autorităților turce din 16 iulie 2018; îndeamnă statele membre ale UE să prelucreze orice cereri de extrădare din partea Turciei în mod transparent, urmând proceduri judiciare care să respecte pe deplin standardele internaționale în domeniul drepturilor omului; reiterează faptul că mandatele de arestare ale Interpol nu pot fi utilizate în mod abuziv pentru a îi viza pe dizidenții, pe apărătorii drepturilor omului, pe ziariștii și pe orice persoană din Turcia care critică guvernul, cum ar fi fostul finalist al Premiului Saharov Can Dündar; |
4. |
constată că, de la introducerea stării de urgență, au fost concediați peste 152 000 de funcționari publici – inclusiv cadre didactice, medici, cadre universitare (pentru pace), judecători și procurori; ia act de faptul că 125 000 de persoane au depus o cerere la Comisia de anchetă privind măsurile legate de starea de urgență (CoSEM), care are sarcina de a analiza și a lua decizii în termen de doi ani cu privire la plângerile împotriva măsurilor luate în temeiul stării de urgență și al decretelor conexe, iar 81 000 dintre acestea sunt încă în așteptarea unei decizii; ia act de rata foarte scăzută (7 %) a rezultatelor favorabile care au dus la repunerea solicitanților în funcțiile lor; își exprimă îngrijorarea cu privire la sfera de aplicare restrânsă a mandatului acestei Comisii, la lipsa de independență a acesteia, precum și cu privire la faptul că analizele se efectuează exclusiv pe baza documentelor cauzei, fără participarea persoanei în cauză; ia act de faptul că aceste concedieri au avut un impact foarte dur asupra persoanelor în cauză și asupra familiilor acestora, inclusiv din punct de vedere economic, și că sunt însoțite de un stigmat social și profesional de durată; invită guvernul turc să garanteze că toate persoanele au dreptul la respectarea garanțiilor procedurale și de a solicita reexaminarea cauzelor lor de către o instanță independentă în conformitate cu standardele internaționale, care să poată acorda despăgubiri pentru prejudiciile materiale și morale cauzate de concedierea arbitrară a acestora; invită Turcia să asigure independența operațională, structurală și financiară a Instituției naționale pentru drepturile omului și egalitate și a instituției Ombudsmanului pentru a garanta capacitatea acestora de a oferi posibilități reale de reexaminare și de căi de atac; |
5. |
este extrem de îngrijorat despre relatările referitoare la faptul că Direcția pentru chestiuni religioase (Diyanet) este exploatată de către serviciile de informații din Turcia în scopul urmăririi liderilor opoziției din cadrul mișcării Gülen sau a altor opozanți și îndeamnă instituțiile de securitate de la nivelul UE și al statelor membre să ancheteze această încălcare gravă a suveranității și a ordinii publice; |
6. |
condamnă supravegherea executivă și presiunea politică tot mai ample care afectează activitatea judecătorilor și a procurorilor; subliniază că este necesară o reformă serioasă a ramurilor legislative și judiciare ale puterii în Turcia pentru a îmbunătăți accesul la sistemul de justiție, pentru a spori eficacitatea acestuia și pentru a asigura o mai bună protecție a dreptului la judecată în termen rezonabil; subliniază că aceste reforme sunt de asemenea necesare pentru ca Turcia să își respecte obligațiile care îi revin în temeiul legislației internaționale privind drepturile omului; este îngrijorat de faptul că concedierea a peste 4 000 de judecători și procurori constituie o amenințare la adresa independenței și imparțialității sistemului judiciar; consideră, de asemenea, că arestarea a peste 570 de avocați reprezintă un obstacol în calea dreptului la apărare și constituie o încălcare a dreptului la un proces echitabil; condamnă, de asemenea, detenția și hărțuirea judiciară a avocaților pentru drepturile omului; așteaptă, în acest sens, reexaminarea strategiei de reformă judiciară de către Grupul de acțiune pentru reforme și alinierea acesteia la standardele necesare ale UE și ale Consiliului Europei; invită Turcia să asigure, pe parcursul procesului de reformă, participarea tuturor părților interesate relevante, în special a organizațiilor societății civile; invită Comisia să monitorizeze utilizarea corespunzătoare a fondurilor UE pentru formarea funcționarilor din sistemul judiciar și de asigurare a respectării legii, care nu ar trebui să fie utilizați pentru a legitima comportamentul represiv; |
7. |
constată cu îngrijorare că de la introducerea stării de urgență, numărul cererilor de azil depuse de cetățeni turci a crescut semnificativ; în consecință, Turcia este a cincea țară în ceea ce privește numărul de cereri de azil depuse în statele membre ale UE, în conformitate cu Biroul European de Sprijin pentru Azil; subliniază că, în septembrie 2018, mai mult de 16 000 de cereri încă așteptau o decizie în primă instanță; |
8. |
reiterează importanța libertății și a independenței mass-mediei, ce constituie una dintre valorile de bază ale UE și o piatră de temelie a democrației; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la măsurile disproporționate și arbitrare de limitare a libertății de exprimare, a libertății presei și a accesului la informații; condamnă închiderea a peste 160 de instituții de mass-media, numărul mare de arestări ale unor ziariști și lucrători din mass-media după tentativa de lovitură de stat, sentințele nefondate și disproporționate pronunțate, precum și blocarea a peste 114 000 de site-uri internet din Turcia până în anul trecut, inclusiv cel al Wikipedia; atrage atenția asupra restricțiilor aplicate drepturilor ziariștilor și apărătorilor drepturilor omului care sunt activi în chestiunea kurdă; îndeamnă Turcia să garanteze libertatea mass-mediei în mod prioritar și să elibereze și să achite imediat toți ziariștii deținuți în mod ilegal; invită autoritățile turce să arate toleranță zero față de toate incidentele de abuz fizic și verbal adresa ziariștilor și să permită instituțiilor de mass-media închise în mod arbitrar să se redeschidă; |
9. |
își exprimă marea îngrijorare cu privire la reducerea spațiului de acțiune al societății civile și pentru promovarea drepturilor și libertăților fundamentale; evidențiază faptul că un număr mare de activiști, inclusiv apărători ai drepturilor omului, au fost arestați, iar demonstrațiile au fost interzise în mod repetat în timpul stării de urgență; invită Turcia să îi elibereze pe toți apărătorii drepturilor omului, ziariștii și alte persoane care au fost reținuți în baza unor acuzații nefondate și să renunțe la aceste acuzații, și să le permită să își desfășoare activitatea fără amenințări sau impedimente în toate circumstanțele; invită Turcia să protejeze drepturile fundamentale ale tuturor cetățenilor, inclusiv ale minorităților etnice, religioase și sexuale; reamintește că legislația turcă referitoare la discursul de incitare la ură nu este aliniată cu jurisprudența CEDO; îndeamnă guvernul și parlamentul Turciei să adopte o lege privind infracțiunile motivate de ură care să îi protejeze pe toți membrii minorităților împotriva atacurilor fizice și verbale și să îndeplinească criteriile de la Copenhaga pentru țările candidate referitoare la respectarea și protecția minorităților; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească protecția și sprijinul acordat apărătorilor drepturilor omului aflați în situații de risc în Turcia, inclusiv prin subvenții de urgență; |
10. |
condamnă detenția arbitrară a lui Osman Kavala, un reprezentant important și respectat al societății civile din Turcia, care este reținut de peste un an și jumătate; este consternat de recenta incriminare a lui Osman Kavala și a altor 15 alte persoane, care sunt pasibile de condamnare la detenție strictă pe viață pentru „încercarea de a răsturna guvernul” pentru presupusul lor rol în protestele din parcul Gezi din 2013; solicită eliberarea imediată și necondiționată a acestora și cere delegației UE în Turcia să urmărească acest caz cu mare atenție; în plus, solicită ca o delegație a Parlamentului European să participe la proces; dezaprobă arestarea a 13 cadre universitare și activiști la 16 noiembrie 2018, în legătură cu cazul lui Osman Kavala; ia act de faptul că 12 dintre aceștia au fost eliberați după ce au dat declarații și că unul este încă reținut; solicită eliberarea acestuia din urmă în așteptarea procedurilor pendinte și ridicarea interdicției de călătorie impusă celorlalți; |
11. |
este profund îngrijorat de lipsa de respect față de libertatea de religie, de discriminarea împotriva minorităților religioase, inclusiv a creștinilor și a aleviților, și de actele de violență comise pe motive religioase; subliniază faptul că bisericile continuă să se confrunte cu probleme serioase în ceea ce privește înființarea sau continuarea utilizării lor ca lăcașuri de cult; solicită autorităților turce să promoveze reforme pozitive și eficace în ceea ce privește libertatea de gândire, de conștiință și religioasă, permițându-le comunităților religioase să obțină personalitate juridică, iar fundațiilor caritabile să își aleagă organismele de conducere, eliminând toate restricțiile privind pregătirea, numirea și succesiunea clericilor, respectând hotărârile relevante ale CEDO și recomandările Comisiei de la Veneția și eliminând toate formele de discriminare sau barierele pe motive religioase; solicită Turciei să respecte caracterul distinct și importanța patriarhatului ecumenic și să îi recunoască personalitatea juridică; reiterează nevoia de a permite redeschiderea Seminarului din Halki și de a ridica toate obstacolele din calea bunei sale funcționări; solicită publicarea normelor electorale pentru fundațiile non-musulmane; salută retrocedarea de către guvernul turc a 50 de biserici, mănăstiri și cimitire arameene din Mardin și solicită autorităților turce să retrocedeze, de asemenea, respectivele terenuri proprietarilor de drept; atrage atenția asupra impactului măsurilor de securitate asupra populației din Tur Abdin și invită Turcia să asigure menținerea accesului locuitorilor la educație, activități economice și situri religioase; îndeamnă Turcia să facă tot posibilul pentru a evita distrugerea patrimoniului cultural aramean prin lucrările pregătitoare în curs de desfășurare cu privire la proiectul de baraj de la Ilisu; invită autoritățile turce să combată în mod serios toate manifestările de antisemitism din societate; |
12. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la încălcările drepturilor omului ale persoanelor LGBTI, în special cu privire la interdicțiile repetate ale marșurilor mândriei și ale evenimentelor legate de LGBTI din întreaga țară, care sunt impuse în continuare în ciuda ridicării stării de urgență, și solicită eliminarea imediată a acestor interdicții discriminatoare; invită Turcia să ia măsuri corespunzătoare pentru a preveni și pedepsi discursul de incitare la ură sau infracțiunile care vizează grupurile defavorizate, cum ar fi romii și refugiații sirieni și solicitanții de azil, și solicită eforturi susținute pentru îmbunătățirea situației lor; invită Turcia să pună pe deplin în aplicare planul strategic pentru integrarea romilor pentru perioada 2016-2021, acordând o atenție deosebită combaterii atitudinilor negative împotriva romilor, să garanteze accesul romilor la locuințe de calitate și la prețuri accesibile, să garanteze accesul acestora la educație și să ia măsuri pentru a preveni părăsirea timpurie a școlii, să combată segregarea și să crească rata de ocupare a forței de muncă în rândul romilor; ia act cu îngrijorare de creșterea numărului așa-numitelor „crime de onoare”; solicită Turciei să își armonizeze legislația internă cu Convenția de la Istanbul a Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; invită Turcia să asigure egalitatea deplină a tuturor cetățenilor și să soluționeze problemele cu care se confruntă membrii minorităților, în special în privința educației și a drepturilor la proprietate; reamintește importanța punerii în aplicare depline a Rezoluției Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind insulele Imbros și Tenedos și invită Turcia să sprijine repatrierea familiilor minorităților care doresc să revină pe insule; salută deschiderea școlii pentru minoritatea elenă de pe insula Imbros, care constituie un pas pozitiv; |
13. |
este preocupat de răspândirea și de gravitatea violențelor împotriva femeilor din societatea turcă, inclusiv crimele de onoare, căsătoriile ilegale ale copiilor și abuzurile sexuale, precum și de reticența autorităților din Turcia în a sancționa autorii actelor de violență de gen; subliniază că violența domestică a cauzat moartea a 440 de femei în 2018 – o creștere comparativ cu anii anteriori –, iar procedurile penale sunt adeseori îndelungate și suferă întârzieri; invită Guvernul Turciei să adopte și să aplice o politică de toleranță zero privind această chestiune; |
14. |
solicită guvernului Turciei să respecte și să pună pe deplin în aplicare obligațiile legale pe care le-a introdus în ceea ce privește protecția patrimoniului cultural și, în special, să realizeze cu bună-credință un inventar complet al patrimoniilor culturale grec, armean, asirian și al altor patrimonii culturale care au fost distruse sau degradate în ultimul secol; se opune, în acest context, oricărei opinii extreme care promovează modificarea fizionomiei monumentului istoric și religios „Hagia Sophia” și transformarea acestuia într-o moschee; solicită Turciei să ratifice Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale; invită Turcia să coopereze cu organizațiile internaționale pertinente, în special cu Consiliul Europei, pentru prevenirea și combaterea traficului ilicit și a distrugerii deliberate a patrimoniului cultural; |
15. |
este profund îngrijorat de situația din sud-estul Turciei și de acuzațiile grave de încălcări ale drepturilor omului, de utilizare excesivă a forței, de tortură și de restricționarea severă a dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, precum și de participare politică, în sud-estul țării, în special după prăbușirea procesului de soluționare a problemei kurde din 2015, potrivit dovezilor aduse de Biroul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și apărătorii drepturilor omului din Turcia; condamnă încă o dată revenirea la violență a Partidului Muncitoresc din Kurdistan (PKK), care din 2002 se află pe lista de organizații teroriste întocmită de UE; subliniază caracterul urgent al reluării unui proces politic credibil care să ducă la o soluționare pașnică a chestiunii kurde; invită Turcia să ancheteze cu promptitudine acuzațiile grave de încălcare a drepturilor omului și de ucideri și să permită observatorilor internaționali să desfășoare activități de monitorizare independente; este deosebit de preocupat de distrugerea siturilor de patrimoniu istoric din sud-estul țării, inclusiv vechiul sit Sur din Diyarbakir, care a fost inclus în lista patrimoniului mondial UNESCO, un act ce pune în pericol păstrarea identității și culturii kurde în Turcia; |
16. |
ia act cu îngrijorare de faptul că, în timpul stării de urgență, un număr foarte mare de primari și adjuncți de primari din sud-est au fost demiși și/sau arestați și că guvernul a numit administratori pentru a îi înlocui; subliniază că, în consecință, o mare parte din populația Turciei nu a fost reprezentată în mod democratic la nivel local; consideră că alegerile municipale ce urmează a avea loc în martie 2019 trebuie să fie considerate ca o ocazie importantă de a restabili pe deplin principiul mandatului democratic direct; |
17. |
ia act cu îngrijorare de faptul că starea de urgență și anumite prevederi din pachetul de reformă constituțională au limitat și mai mult capacitatea Marii Adunări Naționale de a-și îndeplini rolul său fundamental de control și responsabilitate democratice; ia act cu deosebită îngrijorare de arestarea a doi deputați din Partidul Popular Republican (CHP), precum și de modul în care Partidul Democrat Popular (HDP) a fost în mod deosebit marginalizat, mulți dintre deputații săi fiind arestați pe motivul unui presupus sprijin pentru activități teroriste; solicită eliberarea tuturor deputaților în Marea Adunare Națională reținuți din cauza unor discursuri și a unor acțiuni întreprinse în timpul desfășurării activității lor parlamentare; subliniază faptul că Marea Adunare Națională din Turcia ar trebui să fie instituția centrală în democrația Turciei și să reprezinte toți cetățenii în mod egal; regretă pragul electoral ridicat, care reduce reprezentarea politică reală și nu reflectă societatea pluralistă a Turciei; |
18. |
condamnă ținerea în continuare în arest a lui Selahattin Demirtaș, lider al opoziției și candidat la președinție; salută hotărârea CEDO privind cazul acestuia, care invită autoritățile turce să îl elibereze imediat; subliniază că CEDO a statuat, de asemenea, că luarea în custodie publică a dlui Demirtaș a avut ca obiectiv ascuns predominant înăbușirea pluralismului și limitarea libertății de dezbatere politică; condamnă poziția autorităților turce față de această hotărâre; așteaptă din partea Comisiei și a statelor membre să urmărească foarte îndeaproape cazul acestuia și solicită eliberarea sa imediată și necondiționată; |
19. |
subliniază importanța combaterii corupției și atrage atenția asupra constatărilor Raportului din 2018 privind Turcia, potrivit căruia corupția rămâne predominantă în multe domenii și continuă să reprezinte o problemă gravă; este preocupat de faptul că rezultatele obținute în ceea ce privește anchetarea, urmărirea penală și condamnările în cazurile de corupție, îndeosebi cele care vizează corupția la nivel înalt, sunt nesatisfăcătoare; |
20. |
reamintește că Comisia de la Veneția a evaluat amendamentele constituționale legate de introducerea unui sistem prezidențial și a statuat că acestea nu asigură un sistem de control și echilibru suficient, și pun în pericol separarea puterilor între puterea executivă și cea judiciară; reamintește, de asemenea, că Parlamentul European a invitat guvernul Turciei să pună în aplicare modificări și reforme constituționale și judiciare în cooperare cu Comisia de la Veneția, iar anul trecut a solicitat, de asemenea, suspendarea oficială a negocierilor de aderare în cazul în care reforma constituțională ar fi pusă în aplicare nemodificată, deoarece acest lucru ar fi incompatibil cu criteriile de la Copenhaga; |
21. |
ținând seama de toate aspectele de mai sus, recomandă Comisiei și Consiliului Uniunii Europene, în conformitate cu cadrul de negociere, să suspende în mod oficial negocierile de aderare cu Turcia; rămâne, cu toate acestea, angajat în dialogul democratic și politic cu Turcia; solicită Comisiei să utilizeze toate fondurile alocate în prezent în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA II și viitorul IPA III) pentru a sprijini, prin intermediul unei finanțări speciale gestionată direct de către UE, societatea civilă din Turcia, apărătorii drepturilor omului și ziariștii și să sporească oportunitățile pentru contactele interpersonale, dialogul universitar, accesul studenților turci la universitățile europene și platformele media pentru ziariști, cu obiectivul de a proteja și promova valorile și principiile democratice, drepturile omului și statul de drept; se așteaptă ca relația dintre Turcia și UE să fie redefinită într-un parteneriat eficace, fără a aduce atingere articolului 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană; subliniază că orice relații politice dintre UE și Turcia ar trebui să se bazeze pe prevederi referitoare la condiții legate de respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale; |
22. |
ia act de faptul că, deși procesul de aderare la UE, la începuturile sale, a constituit o motivație puternică pentru reforme în Turcia, în ultimii ani a avut loc un regres evident în ceea ce privește statul de drept și drepturile omului; |
23. |
subliniază că modernizarea uniunii vamale ar putea întări și mai mult legăturile economice deja puternice dintre Turcia și UE și ar putea menține Turcia ancorată din punct de vedere economic la UE; consideră, prin urmare, că ar trebui să fie lăsată deschisă o portiță pentru modernizarea și extinderea uniunii vamale din 1995 dintre UE și Turcia, pentru a include domenii pertinente precum agricultura, serviciile și achizițiile publice, care în prezent nu fac obiectul acesteia; reamintește că Turcia este cel de al cincilea partener comercial al UE în ordinea importanței, că două treimi din investițiile străine directe (ISD) în Turcia provin din statele membre ale UE și că Turcia este o piață de creștere importantă pentru UE; consideră că actualizarea ar oferi o oportunitate valoroasă pentru „condiții democratice”, o influență pozitivă și posibilitatea unei foi de parcurs în care actualizarea uniunii vamale ar fi însoțită de îmbunătățiri concrete din partea Turciei cu privire la reformele democratice în domeniile democrației, drepturile omului, libertățile fundamentale, precum și statul de drept, în direcția unui spațiu real și deschis pentru societatea civilă și pentru pluralism; consideră, de asemenea, că actualizarea uniunii vamale ar oferi o oportunitate importantă pentru dialogul tematic privind dezvoltarea economică sustenabilă din punct de vedere social și de mediu și schimbările climatice, precum și privind drepturile lucrătorilor din Turcia; invită Comisia să înceapă lucrările pregătitoare pentru extinderea uniunii vamale de îndată ce guvernul turc își manifestă disponibilitatea pentru reforme serioase; invită Comisia să includă în cadrul uniunii vamale actualizate dintre Turcia și UE o clauză care să impună drept condiție-cheie respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; reamintește că uniunea vamală actuală își va atinge potențialul maxim doar atunci când Turcia va pune pe deplin în aplicare Protocolul adițional față de toate statele membre; |
24. |
subliniază că libertatea sindicală și dialogul social sunt esențiale pentru dezvoltarea unei societăți pluraliste; regretă deficiențele legislative privind drepturile lucrătorilor și drepturile sindicale și subliniază că dreptul de a se organiza, dreptul la negocieri colective și dreptul la grevă constituie drepturi fundamentale ale lucrătorilor; regretă profund faptul că apartenența la un sindicat a fost adesea considerată drept probă penală în cauzele judiciare; consideră că o astfel de poziție ar putea periclita și mai mult statutul sindicatelor din țară; este profund îngrijorat de condițiile de muncă ale lucrătorilor în timpul construirii noului aeroport din Istanbul, având în vedere că, potrivit relatărilor, 38 de lucrători au murit în accidente de muncă de la începutul construcției, în mai 2015, iar 31 de persoane, inclusiv un lider sindical, se află în prezent în închisoare pentru că au protestat împotriva condițiilor precare de muncă și a salariilor mici și plătite cu neregularitate; invită autoritățile turce să se consulte îndeaproape cu sindicatele pertinente cu privire la problema garanțiilor necesare pentru lucrători la locul de muncă, să efectueze o anchetă minuțioasă privind decesele și rănirile care au avut loc și să permită accesul deplin al sindicatelor la lucrătorii în cauză; își exprimă îngrijorarea cu privire la chestiunea muncii copiilor, în special în sectoare precum agricultura și munca sezonieră; ia act de eforturile depuse de guvernul turc pentru a acorda refugiaților care beneficiază de protecție temporară în Turcia dreptul la muncă, cu condiția obținerii unei autorizații corespunzătoare; constată că au fost emise peste 20 000 de permise de muncă cetățenilor sirieni și că acestea includ anumite condiții privind nivelul salariului minim și securitatea socială; subliniază că, în pofida acestor eforturi, mulți sirieni continuă să lucreze fără autorizație în numeroase sectoare și în multe dintre provinciile Turciei; subliniază că limba constituie încă unul dintre cele mai importante obstacole pentru lucrătorii sirieni; |
25. |
invită guvernul turc să oprească planurile de construcție a centralei nucleare de la Akkuyu; invită Turcia să adere la Convenția de la Espoo; solicită guvernului turc să implice sau cel puțin să consulte guvernele țărilor vecine, cum ar fi Grecia și Cipru, cu privire la orice alte evoluții legate de proiectul de la Akkuyu; |
26. |
ia act de faptul că liberalizarea vizelor este de o importanță majoră pentru cetățenii turci, îndeosebi pentru studenți, cadre universitare, reprezentanți ai mediului de afaceri și persoane cu legături de familie în statele membre ale UE; încurajează guvernul turc să respecte pe deplin cele 72 de criterii identificate în foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor; subliniază că revizuirea legislației turce împotriva terorismului reprezintă o condiție esențială pentru garantarea drepturilor și libertăților fundamentale; încurajează Turcia să depună eforturile necesare pentru a îndeplini criteriile de referință rămase; subliniază faptul că liberalizarea vizelor va fi posibilă după ce toate criteriile vor fi îndeplinite în totalitate și în mod efectiv și nediscriminatoriu; |
27. |
reamintește rolul important jucat de Turcia în răspunsul la criza migrației care a rezultat în urma războiului din Siria; consideră că Turcia și populația sa au dat dovadă de o mare ospitalitate, oferind adăpost unui număr de peste 3,5 milioane de refugiați sirieni; subliniază că în Turcia există aproximativ un milion de copii sirieni de vârstă școlară, dintre care 60 % sunt înregistrați în școlile turce; ia act de Declarația UE-Turcia din 18 martie 2016; îndeamnă Turcia să respecte principiul nereturnării; regretă faptul că, în cadrul programului IPA 2011/2012, UE a finanțat achiziționarea de vehicule blindate de supraveghere Cobra II și invită Comisia să monitorizeze îndeaproape utilizarea echipamentelor (co-)finanțate în cadrul programelor UE și aplicarea efectivă a principiului nereturnării, în special la frontiera siriană; invită UE și statele sale membre să își respecte promisiunile cu privire la relocarea pe scară largă și să asigure resurse financiare adecvate pentru sprijinirea pe termen lung a refugiaților sirieni din Turcia; recunoaște Raportul special al Curții de Conturi a Uniunii Europene din 2018, care solicită creșterea eficienței și mai multă transparență în alocarea și distribuirea fondurilor; scoate în evidență incertitudinea din ce în ce mai mare pentru refugiații sirieni în ceea ce privește perspectivele lor de protecție temporară în Turcia și solicită Turciei să ia în considerare strategii pentru creșterea coeziunii sociale în zonele cu comunități mari de refugiați sirieni, precum și pentru includerea socioeconomică și culturală pe termen mai lung și pentru accesul adecvat și efectiv la educație și la formare profesională; invită Comisia să rămână vigilentă și să se asigure că, în cazul în care sunt utilizate fonduri ale UE, drepturile refugiaților sunt respectate în mod corespunzător și că se iau măsuri pentru a împiedica munca copiilor, exploatarea sexuală a acestora și alte încălcări ale drepturilor omului; |
28. |
ia act de importanța, atât pentru UE, cât și pentru statele sale membre și Turcia, a menținerii unui dialog și a unei cooperări strânse în chestiunile de politică externă și de securitate; încurajează cooperarea și alinierea în continuare la chestiunile de politică externă, de apărare și securitate, inclusiv cooperarea în domeniul combaterii terorismului; reamintește că Turcia este, de asemenea, membră de mult timp a NATO și este situată într-o poziție geostrategică cheie pentru menținerea securității regionale și europene; ia act de faptul că UE și Turcia continuă să coopereze pe teme de importanță strategică (militară) în cadrul NATO; solicită autorităților turce să reia cooperarea cu membrii NATO care sunt țări membre ale UE în cadrul programului permanent de cooperare al NATO cu țările din afara UE; |
29. |
felicită Turcia pentru negocierea memorandumului privind Idlib; regretă faptul că, potrivit relatărilor, grupurile armate ale „Armatei Siriene Libere” (ASL), sprijinite de Siria, au confiscat, au jefuit și au distrus proprietatea populației civile kurde din districtul Afrin din nordul Siriei; reamintește că Turcia și grupurile ASL din Afrin ar trebui să îi despăgubească pe rezidenții strămutați ale căror proprietăți le-au confiscat, distrus sau jefuit și nu ar trebui să îi priveze în mod definitiv pe rezidenți de proprietățile lor; este îngrijorat de relatările privind o serie întreagă de încălcări care au loc la Afrin, săvârșite îndeosebi de grupările armate siriene echipate și înarmate de Turcia, și chiar de către forțele armate turce care potrivit relatărilor au ocupat o serie de școli, perturbând educația copiilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Turcia încearcă, de asemenea, să schimbe echilibrul demografic în cantonul Afrin, prin instalarea refugiaților sunniți arabi sirieni din Turcia în regiunea populată de către kurzi; solicită guvernului turc să își retragă acuzațiile împotriva tuturor cetățenilor care au criticat acțiunile militare ale Turciei în Siria și să respecte astfel dreptul la libera exprimare; |
30. |
reiterează importanța unor relații de bună vecinătate; invită, în acest context, Turcia să își intensifice eforturile pentru a soluționa chestiunile bilaterale nerezolvate, inclusiv obligațiile juridice neîndeplinite și litigiile nesoluționate cu vecinii săi imediați privind frontierele terestre și marine și spațiul aerian, în conformitate cu prevederile Cartei ONU și cu dreptul internațional; își reiterează apelul adresat guvernului turc să semneze și să ratifice Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); solicită insistent guvernului turc să pună capăt încălcărilor repetate ale spațiului aerian și apelor teritoriale elene, precum și să respecte integritatea teritorială și suveranitatea tuturor statelor vecine; regretă faptul că amenințarea de casus belli declarată de Marea Adunare Națională a Turciei la adresa Republicii Elene nu a fost încă retrasă; |
31. |
salută eforturile ce au avut loc sub egida Secretarului General al ONU de a relua negocierile privind reunificarea Ciprului; își reiterează sprijinul pentru o soluție echitabilă, cuprinzătoare și viabilă pe baza unei federații bicomunitare și bizonale, o singură personalitate juridică internațională, o suveranitate unică și o singură cetățenie, cu cele două comunități în situație de egalitate politică, în conformitate cu rezoluțiile pertinente ale Consiliului de Securitate al ONU, în concordanță cu dreptul internațional și cu acquis-ul UE și pe baza respectării principiilor care stau la baza Uniunii; atrage atenția asupra cadrului prezentat de Secretarul General al ONU și asupra apelului său pentru reluarea negocierilor, pe baza acordurilor deja încheiate în cadrul procesului Crans-Montana din 2017; solicită UE și statelor sale membre să joace un rol mai activ în încheierea cu succes a negocierilor; își reiterează apelul adresat tuturor părților implicate, în special Turciei, de a se angaja și a contribui la o soluționare globală; invită Turcia să înceapă retragerea trupelor sale din Cipru, să transfere către ONU partea închisă din orașul Famagusta, în conformitate cu Rezoluția 550 a Consiliului de Securitate al ONU și să se abțină de la acțiuni care afectează echilibrul demografic de pe insulă printr-o politică de așezări ilegale; subliniază necesitatea punerii în aplicare a acquis-ului UE pe întreg teritoriul insulei; recunoaște, în acest sens, continuarea eforturilor comitetului bicomunitar ad-hoc în privința pregătirii pentru UE; se angajează să își intensifice eforturile de a colabora cu comunitatea cipriotă turcă în pregătirile sale pentru integrarea deplină în UE după soluționarea problemei cipriote și invită Comisia să facă același lucru; își exprimă aprecierea față de activitatea importantă desfășurată de Comisia pentru persoane dispărute formată din reprezentanți ai ambelor comunități (CMP), care se ocupă atât de persoanele dispărute cipriote turce, cât și de cele cipriote grece, și apreciază faptul că se acordă un acces îmbunătățit la siturile relevante, inclusiv la zonele militare; invită Turcia să sprijine CMP prin furnizarea de informații din arhivele sale militare; recunoaște dreptul Republicii Cipru de a încheia acorduri bilaterale privind zona sa economică exclusivă; își reiterează invitația adresată Turciei ca aceasta să respecte pe deplin drepturile suverane ale tuturor statelor membre, inclusiv cele legate de explorarea și exploatarea resurselor naturale, în conformitate cu acquis-ul UE și cu dreptul internațional; îndeamnă Turcia să se angajeze în soluționarea pașnică a conflictelor, precum și să se abțină de la orice amenințare sau acțiune care ar putea avea efecte negative asupra relațiilor de bună vecinătate; |
32. |
invită Turcia și Armenia să acționeze în vederea normalizării relațiilor lor; subliniază faptul că deschiderea frontierei turco-armeană ar putea conduce la îmbunătățirea relațiilor dintre cele două țări, în special în ceea ce privește cooperarea transfrontalieră și integrarea economică; |
33. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, statelor membre, precum și guvernului și Marii Adunări Naționale a Turciei și solicită traducerea prezentului raport în limba turcă. |
(1) Texte adoptate, P8_TA(2016)0450.
(2) Texte adoptate, P8_TA(2016)0423.
(3) Texte adoptate, P8_TA(2018)0040.
(5) Texte adoptate, P8_TA(2014)0052.
(6) Texte adoptate, P8_TA(2015)0094.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/67 |
P8_TA(2019)0201
Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2019
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2019 (2018/2119(INI))
(2021/C 23/11)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 121 alineatul (2), articolele 126 și 136 și Protocolul nr. 12 la tratat, |
— |
având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
— |
având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
— |
având în vedere Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), |
— |
având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (2), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (3), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (4), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (5), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (6), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (7), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (8), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 noiembrie 2018, intitulată „Analiza anuală a creșterii 2019: Pentru o Europă mai puternică într-un context de incertitudine la nivel mondial” (COM(2018)0770), și Raportul privind mecanismul de alertă 2019 (COM(2018)0758), |
— |
având în vedere raportul anual al Consiliului bugetar european din 10 octombrie 2018, |
— |
având în vedere previziunile economice europene ale Comisiei (toamna anului 2018 și iarna anului 2019), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) 2017/825 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de instituire a Programului de sprijin pentru reforme structurale pentru perioada 2017-2020 și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 1305/2013 (9), |
— |
având în vedere Raportul din 2018 privind îmbătrânirea populației, publicat de Comisie la 25 mai 2018, |
— |
având în vedere Recomandarea de recomandare a Consiliului din 21 noiembrie 2018 privind politica economică a zonei euro (COM(2018)0759), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (10), |
— |
având în vedere Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 privind finalizarea uniunii economice și monetare a Europei, Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei și documentul de reflecție al Comisiei din 31 mai 2017 privind aprofundarea uniunii economice și monetare, |
— |
având în vedere raportul Eurogrupului adresat liderilor din 4 decembrie 2018 privind aprofundarea uniunii economice și monetare (UEM), |
— |
având în vedere declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 14 decembrie 2018, |
— |
având în vedere Rezoluția Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 privind politicile economice ale zonei euro și în perspectiva analizei anuale a creșterii pentru 2019 (11), |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0159/2019), |
A. |
întrucât economia europeană intră în prezent în cel de-al șaptelea an de creștere neîntreruptă; întrucât ratele de creștere ale PIB-ului zonei euro și UE au fost reduse, preconizându-se o creștere de 1,3 % și 1,5 % în 2019, și, respectiv, de 1,6 % și 1,8 % (UE27) în 2020; întrucât se așteaptă ca rata de creștere să se modereze și mai mult, ca urmare, în parte, a îngrijorărilor tot mai mari cu privire la perspectivele de creștere globală; întrucât diferențele dintre statele membre în ceea ce privește performanțele în domeniul economic și al ocupării forței de muncă persistă; |
B. |
întrucât șomajul din zona euro și UE s-a situat la 7,9 % și, respectiv, 6,6 % în decembrie 2018; întrucât rata șomajului în multe state membre rămâne peste nivelurile de dinaintea crizei, în special în cazul șomajului de lungă durată, șomajul în rândul tinerilor rămânând ridicat în mai multe state membre; |
C. |
întrucât rata ocupării forței de muncă în UE este în creștere, deși inegală între statele membre; întrucât numărul persoanelor încadrate în muncă a atins nivelul cel mai ridicat înregistrat vreodată în zona euro, ajungând la 146 de milioane în al treilea trimestru al anului 2018; întrucât multe dintre locurile de muncă nou create sunt cu fracțiune de normă; |
D. |
întrucât creșterea economică rămâne vulnerabilă și variază între statele membre, în contextul tensiunilor geopolitice continue, care au impact asupra comerțului mondial, și al incertitudinilor persistente legate de viitoarele relații ale Uniunii cu Regatul Unit; |
E. |
întrucât Europa încă se confruntă cu un deficit în materie de investiții, deși a beneficiat ani de zile de rate ale dobânzii deosebit de scăzute și deși condițiile de finanțare rămân favorabile; |
F. |
întrucât, potrivit Eurostat, se estimează că rata de dependență a persoanelor vârstnice în UE va crește de la 29,3 % în 2016 la 52,3 % până în 2080, în absența modificării politicilor, ceea ce reprezintă mai puțin de două persoane apte de muncă pentru fiecare persoană în vârstă; întrucât există diferențe vaste între statele membre în această privință; |
G. |
întrucât, în ultimele două decenii, productivitatea totală a factorilor în zona euro a rămas în urmă față de cea a principalelor economii mondiale; |
H. |
întrucât se estimează că ponderea datoriei din PIB în zona euro își va continua tendința descendentă din ultimii ani și va scădea de la circa 87 % în 2018 la aproximativ 85 % în 2019; întrucât, conform previziunilor Comisiei, se preconizează totuși că zece state membre vor avea o pondere a datoriei în PIB de peste 60 % în 2019, iar în șapte state membre ponderea va rămâne la peste 90 %; întrucât măsurile de reducere a datoriei au fost lente în câteva state membre; întrucât cinci state membre din zona euro cu o pondere ridicată a datoriei în PIB sunt preconizate a avea un deficit structural considerabil în 2019; |
I. |
întrucât nu se preconizează că statele membre din zona euro vor înregistra un deficit deasupra pragului de 3 % din PIB în 2019, iar deficitul global total al zonei euro este preconizat să scadă la 0,6 % din PIB în 2018, crescând ușor la 0,8 % din PIB în 2019; |
J. |
întrucât sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale statelor membre este o chestiune de interes pentru echitatea între generații; |
K. |
întrucât excedentul de cont curent a atins nivelul maxim în 2017 și urmează să scadă ușor pentru a se situa la aproximativ 3,6 % din PIB în zona euro și la 2,3 % din PIB în UE în 2019 și 2020, fiind astfel printre cele mai ridicate din lume, |
1. |
salută analiza anuală a creșterii pentru 2019 realizată de Comisie, care reafirmă importanța:
|
2. |
îndeamnă UE și statele sale membre să ia măsuri hotărâte și concertate pentru a realiza o creștere incluzivă și sustenabilă, să își asume responsabilitatea pentru generațiile viitoare și să asigure echitatea între generații prin sustenabilitatea și adecvarea finanțelor publice și a sistemelor noastre de securitate socială și, astfel, să garanteze viitorul statelor noastre sociale; |
3. |
constată că în Raportul Comisiei din 2018 privind îmbătrânirea populației se estimează că, dacă nu se modifică politicile, costurile fiscale legate de pensii, de îngrijiri medicale și de îngrijiri pe termen lung vor crește în următoarele decenii, pe măsură ce populația Europei continuă să îmbătrânească semnificativ; |
4. |
îndeamnă statele membre să se pregătească pentru aceste evoluții demografice prin:
|
5. |
salută faptul că rata ocupării forței de muncă în UE este în creștere, deși inegală între statele membre; constată că șomajul pe termen lung și șomajul în rândul tinerilor rămân ridicate în unele state membre, impunând reforme și investiții continue pentru a facilita intrarea tinerilor și a șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă; |
6. |
îndeamnă Comisia să promoveze în continuare aprofundarea uniunii economice și monetare (UEM), în conformitate cu foaia de parcurs convenită; |
7. |
invită Comisia să acorde prioritate absolută finalizării pieței unice; |
Realizarea de investiții de înaltă calitate
8. |
subliniază că, pentru a asigura echitatea între generații pe termen lung, statele membre trebuie să crească productivitatea prin investiții productive, cum ar fi cele în proiectele sustenabile de infrastructură care stimulează creșterea, conforme cu obiectivele ONU de dezvoltare durabilă (ODD), pentru a stimula o potențială creștere economică, atât de necesară; |
9. |
salută contribuția pozitivă a Planului de investiții pentru Europa la creșterea economică și crearea de locuri de muncă; subliniază că Parlamentul și-a adoptat deja poziția de negociere cu privire la Programul InvestEU și îndeamnă să se ajungă cât mai curând la un acord politic interinstituțional; ia act de sugestia Curții de Conturi Europene privind îmbunătățirea repartizării geografice a investițiilor sprijinite de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS); |
10. |
constată că există încă un deficit de investiții în zona euro, în ciuda rezultatelor pozitive ale Planului de investiții pentru Europa; atrage atenția că, în contextul actual marcat de semne de încetinire a creșterii economice și de riscuri și provocări externe mai mari, investițiile publice și private joacă un rol important în facilitarea creșterii economice și a convergenței la nivel european; |
11. |
reamintește necesitatea ca statele membre să facă distincția între investițiile publice productive pe termen lung și cheltuielile curente atunci când recurg la marja de manevră bugetară; |
12. |
subliniază că intensificarea creșterii productivității necesită investiții în competențe, inovare, automatizare, digitalizare, C&D, mobilitate și infrastructură sustenabile, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020; evidențiază necesitatea de a investi atât în capitalul fizic, cât și în cel uman și, prin urmare, solicită statelor membre să asigure acces egal la educația pe tot parcursul vieții, la perfecționare și la reconversie profesională; |
13. |
consideră că reformele care elimină birocrația excesivă legată de investiții ar facilita activitatea economică și ar crea condiții favorabile creșterii pe termen lung; |
14. |
accentuează că investițiile intraeuropene directe pot duce la câștiguri de productivitate atât pentru firmele investitoare, cât și pentru întreprinderile locale din regiunile-gazdă și contribuie la generarea de convergență economică în Europa; consideră că factorii esențiali pentru atragerea investițiilor sunt normele clare și aplicabile, condițiile de concurență echitabile și costurile reduse ale cerințelor de conformitate; |
15. |
subliniază necesitatea urgentă a unei uniuni depline a piețelor de capital, deoarece piețele financiare mai bine integrate ar putea să furnizeze mai multe mecanisme private de partajare a riscurilor și de reducere a acestora, să faciliteze investițiile transfrontaliere și accesul la finanțare pentru economia reală, precum și să promoveze investițiile private sustenabile; |
Axarea eforturilor de reformă pe creșterea productivității, incluziune și calitatea instituțională
16. |
reamintește că îmbătrânirea forței de muncă ar putea deveni un obstacol în calea creșterii productivității europene în următoarele decenii, dacă celelalte condiții ar rămâne neschimbate; rămâne preocupat de nivelul scăzut al competitivității și al creșterii productivității din UE și îndeamnă, prin urmare, statele membre să pună în aplicare reforme structurale menite să stimuleze productivitatea și echilibrate din punct de vedere social; |
17. |
subliniază necesitatea urgentă de a examina atât adecvarea, cât și sustenabilitatea financiară pe termen lung a sistemelor publice naționale de pensii; reliefează necesitatea de a reforma sistemele de pensii din statele membre în cauză pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung; |
18. |
este de acord cu Comisia că o creștere mai mare a productivității și o incluziune mai bună ar trebui să fie un obiectiv important al reformelor naționale; |
19. |
subliniază importanța creșterii ratei de participare a forței de muncă, printre altele pentru a ajuta să mențină sustenabilitatea sistemelor de securitate socială, în special în contextul creșterii ratei de dependență; invită, prin urmare, statele membre să adopte măsuri care să încurajeze integrarea pe piața muncii a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) și a refugiaților; |
20. |
observă că impozitarea excesivă poate reprezenta un obstacol pentru investiții și locuri de muncă; solicită să se renunțe la impozitarea ridicată a forței de muncă în Europa; consideră, în plus, că reducerea sarcinii fiscale pentru veniturile mici și medii va spori cererea și va stimula creșterea; reliefează necesitatea de a îmbunătăți colectarea impozitelor și de a coordona mai bine practicile administrative în domeniul fiscal și salută eforturile statelor membre care pun în aplicare astfel de reforme; |
21. |
subliniază că digitalizarea, globalizarea, inteligența artificială, automatizarea și schimbările tehnologice oferă un potențial ridicat de creștere, transformă radical piețele forței de muncă și afectează dinamica de creștere a economiilor europene; |
22. |
observă că mobilizarea unei populații în scădere de vârstă activă va necesita angajați mai flexibili și mai calificați, piețe ale forței de muncă mai dinamice, politici active privind piața forței de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și formarea, perfecționarea și reconversia profesională a forței de muncă, precum și legături mai puternice între sistemele de educație și formare și întreprinderi, combinate cu sisteme accesibile de securitate socială; insistă să se țină seama în mod corespunzător de aceste principii cu scopul de a sprijini piețe ale forței de muncă incluzive și funcționale și de a promova calitatea locurilor de muncă, astfel cum se menționează în Pilonul european al drepturilor sociale; |
23. |
subliniază că întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care sunt un factor important al ocupării forței de muncă, nu pot valorifica pe deplin potențialul pieței unice europene din cauza barierelor legislative și administrative; îndeamnă Comisia să reducă aceste bariere; în plus, îndeamnă Comisia să combată impozitarea și concurența neloială în rândul IMM-urilor și al companiilor multinaționale; accentuează importanța continuării luptei împotriva fraudei, evaziunii și eludării fiscale; |
24. |
reamintește importanța unui mediu administrativ și de reglementare favorabil întreprinderilor, ținând seama, în același timp, de o protecție suficientă a consumatorilor, pentru a facilita accesul întreprinderilor la finanțare și la strângerea de fonduri la nivel transfrontalier; salută accentul pus de analiza anuală a creșterii pe necesitatea de a îmbunătăți eficacitatea administrației publice, care ar trebui să implice toate nivelurile de guvernare; îndeamnă statele membre să elimine obstacolele inutile din calea investițiilor private și publice la nivel local și regional; |
25. |
evidențiază că, pentru a face față unor eventuale șocuri viitoare, se impune realizarea de progrese în ceea ce privește aprofundarea UEM; reamintește că aprofundarea UEM va necesita un angajament politic ferm, o guvernare eficientă și responsabilitate democratică; reamintește importanța unui sector bancar rezilient și a reglementării sale eficiente și adecvate pentru a proteja stabilitatea financiară; solicită finalizarea treptată a uniunii bancare, cu ajutorul unui sistem european credibil de asigurare a depozitelor, precum și al unor eforturi continue de reducere a creditelor neperformante; ia act de mandatul acordat Eurogrupului de reuniunea la nivel înalt a zonei euro cu privire la elaborarea unui instrument bugetar pentru convergență și competitivitate; |
Asigurarea stabilității macroeconomice și a solidității finanțelor publice
26. |
evidențiază faptul că stabilitatea macro-financiară și finanțele publice solide continuă să fie o condiție prealabilă a creșterii sustenabile; |
27. |
constată că o proporție mai mare a persoanelor în vârstă presupune cheltuieli mai mari cu asistența medicală, cu îngrijirile medicale asociate și cu pensiile; în plus, observă că, dacă celelalte condiții rămân neschimbate, într-o societate în curs de îmbătrânire, proporția persoanelor apte de muncă scade în raport cu proporția persoanelor în vârstă, ceea ce înseamnă că pentru fiecare persoană în vârstă scade numărul de plătitori de vârstă activă; subliniază că acest lucru creează o povară masivă asupra finanțelor publice ale acelor state membre care nu au implementat reformele necesare, punând sub semnul întrebării sustenabilitatea lor; |
28. |
solicită statelor membre cu un nivel ridicat al deficitelor și al datoriei publice să depună eforturi permanente pentru a le reduce; recunoaște eforturile depuse de o serie de state membre pentru a-și consolida finanțele publice, dar regretă că unele dintre ele au ratat ocazia de a realiza reformele necesare; atrage atenția că unele state membre cu o marjă de manevră fiscală suficientă s-au consolidat și mai mult, contribuind astfel la excedentul de cont curent al zonei euro; |
29. |
salută eforturile Comisiei de a încuraja statele membre cu deficite de cont curent sau cu datorii externe ridicate să își îmbunătățească nivelurile de competitivitate, iar pe cele cu excedente mari de cont curent să promoveze cererea prin stimularea creșterilor salariale în concordanță cu creșterea productivității și să stimuleze creșterea productivității prin promovarea investițiilor; |
30. |
îndeamnă statele membre să creeze rezerve bugetare adecvate pentru generațiile actuale și viitoare; solicită punerea în aplicare și respectarea consecventă a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC), inclusiv a clauzelor sale de flexibilitate, pentru a garanta finanțe publice responsabile; reamintește importanța aplicării consecvente a normelor fiscale pentru a menține încrederea piețelor financiare, esențială pentru a atrage investiții; |
31. |
salută propunerea Consiliului bugetar european privind o simplificare radicală a normelor bugetare pentru a îmbunătăți în continuare cadrul bugetar actual al UE; subliniază că flexibilitatea, astfel cum este prevăzută în normele PSC, permite statelor membre să asigure un bun echilibru între obiectivul de a asigura o politică bugetară prudentă și cel de a facilita investițiile productive; invită Comisia să țină cont de toți factorii specifici fiecărei țări în analizele sale privind sustenabilitatea datoriei; |
Asumarea responsabilității la nivel național
32. |
reamintește că nivelurile de punere în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări sunt prea scăzute; consideră că semestrul european ar trebui să se concentreze asupra asumării responsabilității la nivel național; îndeamnă parlamentele naționale și regionale să dezbată rapoartele de țară și recomandările specifice fiecărei țări și să coopereze cu actorii relevanți; subliniază că un semestru european mai raționalizat și mai bine orientat ar putea spori asumarea responsabilității; |
o
o o
33. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) JO L 306, 23.11.2011, p. 12.
(2) JO L 306, 23.11.2011, p. 41.
(3) JO L 306, 23.11.2011, p. 8.
(4) JO L 306, 23.11.2011, p. 33.
(5) JO L 306, 23.11.2011, p. 25.
(6) JO L 306, 23.11.2011, p. 1.
(7) JO L 140, 27.5.2013, p. 11.
(8) JO L 140, 27.5.2013, p. 1.
(9) JO L 129, 19.5.2017, p. 1.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/73 |
P8_TA(2019)0202
Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2019
Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2019 (2018/2120(INI))
(2021/C 23/12)
Parlamentul European,
— |
având în vedere comunicarea Comisiei din 21 noiembrie 2018, intitulată „Analiza anuală a creșterii 2019: Pentru o Europă mai puternică într-un context de incertitudine la nivel mondial” (COM(2018)0770), |
— |
având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă adoptate de liderii mondiali în septembrie 2015 și aprobate de Consiliu, care și-a exprimat angajamentul de a le pune în aplicare, |
— |
având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Consiliul European, Parlamentul European și Comisia Europeană în noiembrie 2017, |
— |
având în vedere Proiectul de raport comun al Comisiei și al Consiliului din 21 noiembrie 2018 privind ocuparea forței de muncă, care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii 2019 (COM(2018)0761), |
— |
având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 noiembrie 2018 de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (COM(2018)0759), |
— |
având în vedere Raportul Comisiei din 21 noiembrie 2018 intitulat „Raportul privind mecanismul de alertă 2019” (COM(2018)0758), |
— |
având în vedere comunicarea Comisiei din 21 noiembrie 2018 intitulată „Proiectele de planuri bugetare pentru 2019: evaluare generală” (COM(2018)0807), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la situația femeilor cu dizabilități (1), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (2), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (3), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2018 (4), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind decalajul digital dintre femei și bărbați, |
— |
având în vedere dezbaterea cu reprezentanții parlamentelor naționale privind prioritățile semestrului european pe 2018, |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0162/2019), |
A. |
întrucât rata de ocupare a forței de muncă pentru persoanele cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani a fost de 73,2 % în 2017, ceea ce indică faptul că UE este pe cale să atingă obiectivul privind o rată de ocupare a forței de muncă de 75 % menționat în Strategia Europa 2020; |
B. |
întrucât locurile de muncă decente și sigure constituie un factor important în lupta împotriva excluziunii sociale și trebuie să fie promovate pentru a contribui la combaterea șomajului la nivelul UE, dar și pentru a stimula cererea internă și creșterea economică; întrucât, între 2008 și 2017, proporția lucrătorilor cu fracțiune de normă a crescut de la 16,8 % la 18,7 % din totalul forței de muncă, înregistrând niveluri mai ridicate și o creștere mai mare în cazul tinerilor; |
C. |
întrucât există diferențe semnificative între statele membre, dar și în cadrul acestora, în ceea ce privește ratele de ocupare a forței de muncă, precum și discrepanțe în ceea ce privește calitatea locurilor de muncă; |
D. |
întrucât, deși sunt în scădere la nivelul UE, șomajul de durată și ratele șomajului în rândul tinerilor rămân ridicate în mai multe state membre; |
E. |
întrucât rata șomajului în rândul tinerilor din UE este de 18,6 %, depășind nivelul din 2008; întrucât, potrivit Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), se estimează că tinerii care nu sunt încadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) generează costuri de 153 de miliarde de euro pe an la nivelul UE, în timp ce costul total estimat al înființării Garanției pentru tineret este de 21 de miliarde de euro pe an; întrucât Garanției pentru tineret îi este alocată în prezent o sumă de 2 miliarde EUR pentru perioada 2017-2020; |
F. |
întrucât, pe măsură ce apar și se extind noi forme de muncă, inclusiv munca pe platforme și pe cont propriu, va trebui modernizată și adaptată protecția socială, care este concepută în mod tradițional pentru lucrătorii cu contracte pe durată nedeterminată cu normă întreagă; |
G. |
întrucât creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în statele membre a fost însoțită de creșterea formelor atipice, precare și neformale de ocupare a forței de muncă, inclusiv de contracte cu zero ore de lucru, de slăbirea dialogului social, iar în unele state membre, de descentralizarea negocierilor colective, ceea ce a afectat negativ drepturile lucrătorilor; |
H. |
întrucât locurile de muncă cele mai precare sunt acelea în care lucrătorii nu sunt în măsură să-și exercite drepturile, în care lipsește protecția asigurărilor sociale, sunt periclitate sănătatea și siguranța, iar munca propriu-zisă nu asigură un venit suficient pentru un trai decent; întrucât nesiguranța constituie un alt element determinant al precarității și înglobează insecuritatea locului de muncă, insuficiența veniturilor, lipsa protecției împotriva concedierii, o durată de angajare necunoscută și incertitudinea cu privire la deținerea în viitor a unui loc de muncă; |
I. |
întrucât, deși inegalitatea veniturilor în UE a scăzut ușor în 2017, sărăcia persoanelor încadrate în muncă rămâne la un nivel inacceptabil de ridicat, reprezentând 9,6 % din populația activă și afectând în principal femeile; |
J. |
întrucât proporția persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială (AROPE) se ridică la 22,5 % și întrucât, deși acest procent se situează sub nivelurile din perioada anterioară crizei, obiectivul principal al Strategiei Europa 2020 de reducere a ratei AROPE cu 20 de milioane este încă departe de a fi atins; întrucât rata AROPE pentru copii continuă să scadă, dar este în continuare inacceptabil de ridicată; întrucât rata AROPE pentru copiii din familiile monoparentale este de două ori mai mare decât media pentru copii în general; întrucât existența unor niveluri ridicate ale inegalității reduce producția economică și potențialul de creștere durabilă; |
K. |
întrucât globalizarea a contribuit la stimularea creșterii economice, însă beneficiile sale sunt repartizate în mod inegal atât între statele membre, cât și în interiorul acestora; întrucât aspectul incluziunii din cadrul modelului european al creșterii economice ar trebui revăzut, impunându-se consolidarea acestuia, mai ales în ceea ce privește sustenabilitatea socială și de mediu; |
L. |
întrucât raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) subliniază caracterul urgent al acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice, care ar putea deveni ireversibile în trei ani; întrucât la toate nivelurile de guvernare ar trebui prevăzute bugete (atât investiții publice, cât și private) pentru a moderniza și decarboniza sectoarele industrial, al transporturilor și energetic; |
M. |
întrucât economia UE intră în prezent în cel de-al șaselea an de creștere continuă, de redresare a investițiilor, de creștere a cererii consumatorilor și de creare mai rapidă a locurilor de munca, și întrucât diferențele dintre ratele de creștere ale țărilor din zona euro sunt cele mai scăzute din istoria UEM; întrucât, totodată, este regretabil faptul că beneficiile creșterii nu sunt partajate în mod egal; |
N. |
întrucât veniturile gospodăriilor au crescut mai lent decât PIB-ul, ceea ce ridică semne de întrebare cu privire la caracterul incluziv al creșterii înregistrate recent; |
O. |
întrucât schimbările demografice și creșterea speranței de viață creează pentru sistemele de pensii, de asistență medicală și de îngrijire de durată provocări considerabile în raport cu sustenabilitatea și adecvarea lor; |
P. |
întrucât un dialog social funcțional este un element-cheie al economiei sociale de piață europene, care consolidează coeziunea socială și reduce conflictele din societate, în avantajul comun al lucrătorilor, al angajatorilor și al guvernelor; |
Q. |
întrucât integrarea, începând cu 2018, a pilonului european al drepturilor sociale in semestrul european a contribuit la creșterea favorabilă incluziunii și a ocupării forței de munca, facilitând reducerea dezechilibrelor macroeconomice; |
R. |
întrucât semestrul european ar trebui să contribuie la finalizarea pilonului european al drepturilor sociale în scopul asigurării egalității de tratament și de șanse între femei și bărbați, precum și al asigurării egalității de remunerare între femei și bărbați pentru o muncă de valoare egală și a dreptului de acces la servicii medicale de calitate și la un preț accesibil; |
S. |
întrucât cei 80 de milioane de europeni cu dizabilități, precum și o serie de grupuri specifice, printre care tinerii și comunitățile marginalizate, persoanele care suferă de boli cronice și cele care fac parte din comunități minoritare, se confruntă cu obstacole specifice atunci când doresc să se angajeze și sunt supuse unui risc mai mare de sărăcie și de excluziune socială; întrucât organizațiile societății civile contribuie în mod considerabil prin servicii care vizează incluziunea și asigurând reprezentarea în procesul de elaborare a politicilor; |
T. |
întrucât inegalitățile persistente în materie de sănătate și o presiune din ce în ce mai mare din partea bolilor cronice au ca rezultat niveluri ridicate de mortalitate prematură pe întreg teritoriul UE, afectând în același timp forța de muncă, productivitatea și sistemele de protecție socială; |
U. |
întrucât principiul egalității de gen este o valoare fundamentală a UE și este consacrat în articolele 8 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care stabilesc obligația de a elimina inegalitățile, a promova egalitatea de gen și a combate discriminarea pe criterii de sex, precum și de a asigura integrarea perspectivei de gen în toate politicile și activitățile UE; |
V. |
întrucât rata de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor a fost de 66,5 % în 2017, însă diferențele dintre genuri în ceea ce privește ocuparea forței de muncă rămân substanțiale, reprezentând 12 %, la fel ca diferența dintre remunerația femeilor și bărbaților și, prin urmare, diferența dintre pensiile femeilor și bărbaților; întrucât mai multe femei decât bărbați suferă de sărăcie și întrucât femeile se supun unui risc mai mare de excluziune socială la o vârstă înaintată, urmând să aibă pensii cu aproape 40 % mai mici din cauza acumulării inegalităților de gen de-a lungul vieții, situație care reprezintă o provocare pentru multe femei și pentru societate; întrucât participarea egală a bărbaților și a femeilor pe piața forței de muncă poate fi facilitată prin asigurarea accesului la servicii de îngrijire abordabile și de calitate; |
W. |
întrucât prezența unui număr mai mare de femei în funcții de decizie ar îmbunătăți egalitatea de gen; |
X. |
întrucât persoanele cu responsabilități de îngrijire informale sau familiale sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie, atât în perioada de îngrijire, cât și în momentul pensionării; întrucât persoanele care îngrijesc membri ai familiei sunt, în mod predominant, femei; întrucât 80 % din totalul serviciilor de îngrijire din UE sunt asigurate de îngrijitori informali neremunerați, dintre care 75 % sunt femei; |
Y. |
întrucât calitatea serviciilor de îngrijire variază foarte mult în interiorul statelor membre și între acestea, precum și între sectorul privat și cel public, între zonele urbane și cele rurale și între categoriile de vârstă; întrucât femeile sunt afectate de reducerile bugetare din serviciile publice, inclusiv din sectorul sănătății, al educației și al locuințelor, atât în mod direct, ca utilizatori ai serviciilor și angajați, cât și în mod indirect, prin sprijinul pe care îl acordă membrilor familiei care se bazează pe servicii publice de bază; |
Z. |
întrucât probabilitatea ca femeile să-și întrerupă cariera din cauza rolului lor în familie este mai mare, și întrucât femeile își întrerup mai frecvent activitatea profesională pentru a se ocupa de un copil sau de o rudă bolnavă; întrucât acest rol asumat de femei le poate afecta cariera profesională; întrucât au loc dezbateri privind asigurarea unui echilibru între viața profesională și cea privată; |
AA. |
întrucât s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește obiectivul principal privind atingerea până în 2020 a unei rate de părăsire timpurie a școlii de 10 % și a unei rate de absolvire a învățământului terțiar de 40 %, însă între statele membre se înregistrează în continuare mari diferențe; întrucât statele membre ar trebui încurajate să sporească gradul de accesibilitate și de acceptare publică a formării profesionale, acordând totodată prioritate calității învățământului terțiar în procesul de îndeplinire a obiectivelor principale pentru 2020; |
AB. |
întrucât în epoca digitală competențele digitale sunt esențiale pentru toate sarcinile personale și profesionale, deși, cu toate acestea, peste 40 % din adulții din UE nu au competențe digitale elementare; întrucât 60 de milioane de adulți nu au competențe numerice de bază și nici un nivel de alfabetizare de bază; întrucât, la evaluarea competențelor digitale ce depășesc nivelul elementar, decalajul dintre genuri se dovedește a fi de 12,9 %; |
AC. |
întrucât lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare și lucrătorii în vârstă au o probabilitate mult mai mică de a participa la programe de recalificare și de formare; întrucât microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii nu dispun adesea de resurse pentru a organiza cursuri de formare și recalificare pentru angajații lor; |
AD. |
întrucât excluziunea locativă, lipsa de adăpost și accesibilitatea locuințelor reprezintă o provocare considerabilă în multe state membre, nu mai puțin de zece dintre acestea înregistrând în 2017 niveluri de supra-aglomerare ce depășesc media europeana; întrucât locuința reprezintă postul de cheltuieli cel mai mare în bugetul europenilor, în timp ce prețurile la locuințe cresc mai rapid decât veniturile în majoritatea statelor membre; întrucât inegalitatea și excluziunea locativă se exacerbează reciproc, femeile, copiii și persoanele care provin din familii de migranți fiind deosebit de expuse riscului de excluziune locativă și de a nu avea un adăpost; |
AE. |
întrucât provocările pe termen lung, cum ar fi îmbătrânirea populației, digitalizarea și efectele acesteia asupra muncii, schimbările climatice și exploatarea nesustenabilă a resurselor naturale reprezintă, în continuare, chestiuni urgente, |
1. |
recunoaște progresele înregistrate în ceea ce privește tabloul de bord social, dar observă că majoritatea statelor membre se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește atingerea cel puțin a unui indicator principal și că 10 % din toate evaluările indică „situații critice”; |
2. |
subliniază faptul că obiectivele și angajamentele sociale ale UE sunt la fel de importante ca obiectivele sale economice; subliniază că necesitatea de a investi în dezvoltarea socială nu reprezintă doar o garanție pentru realizarea creșterii economice și a convergenței, ci trebuie să fie, de asemenea, un obiectiv în sine; salută faptul că a fost recunoscută importanța pilonului social și nevoia de întărire a dimensiunii sociale a UE, precum și nevoia de a trata inegalitățile dintre regiuni și din cadrul acestora; invită Comisia și statele membre să consolideze drepturile sociale prin punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale (PEDS), astfel încât să se creeze o dimensiune socială reală a UE, inclusiv prin luarea în considerare a studiilor recente (5) și prin îmbunătățirea vizibilității și impactului politic al tabloului de bord al principalilor indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă, dând curs totodată tuturor recomandărilor pe țară, inclusiv celor care vizează acțiuni reformatoare în sensul unei Uniuni mai sustenabile din punct de vedere social, economic și ecologic; invită Comisia să utilizeze cele 20 de principii ale PEDS ca repere pentru evaluarea succesului realizat de țări în integrarea angajamentului lor față de acest pilon în politicile lor economice, precum și să-și îmbunătățească capacitatea de monitorizare a situației sociale; |
3. |
pledează pentru angajamentul deplin al semestrului european față de PEDS prin accentuarea egalității de tratament și de șanse între femei și bărbați, a dreptului la remunerare egală pentru o muncă de valoare egală, precum și a dreptului la servicii de îngrijire de înaltă calitate și la prețuri accesibile; |
4. |
subliniază că unele state membre se confruntă cu provocări structurale pe piața forței de muncă, cum ar fi participarea scăzută, segmentarea pieței muncii, precum și neconcordanța competențelor și calificărilor; ia act de faptul că sunt din ce în ce mai necesare măsuri eficiente de integrare și reintegrare pe piața muncii a forței de muncă inactive, inclusiv a migranților; |
5. |
solicită o mai mare coerență în cadrul semestrului european, inclusiv asigurarea faptului că aspectele evidențiate în Raportul comun privind ocuparea forței de muncă sunt preluate în mod adecvat în analiza anuală a creșterii și în recomandările specifice fiecărei țări, precum și menținerea priorităților de la un an la altul, cu excepția cazului în care sunt considerate rezolvate; |
6. |
observă că, potrivit previziunilor, economiile tuturor statelor membre vor continua să crească, dar într-un ritm mai lent; subliniază necesitatea de a se reduce deficitul de investiții pentru cercetare și inovare în infrastructură, inclusiv în serviciile sociale, de sănătate și de îngrijire, precum și pentru promovarea sănătății și prevenirea bolilor, pentru locuințele eficiente din punct de vedere energetic și de calitate, precum și în capitalul uman; invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a realiza investiții într-o educație și formare accesibile, abordabile și de înaltă calitate, în extinderea măsurilor de perfecționare și recalificare, inclusiv în competențe digitale și transferabile, precum și să promoveze învățarea și dezvoltarea competențelor pe tot parcursul vieții; subliniază importanța unor măsuri speciale pentru femei și fete, care sunt încă subreprezentate în sectoarele digitale și ale științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și importanța îmbunătățirii formării inițiale și a dezvoltării profesionale continue a profesorilor și a formatorilor; invită statele membre să își consolideze sistemele de educație și de formare profesională, de ucenicie, de învățare bazată pe realitate și să le îmbunătățească gradul de concordanță cu nevoile pieței forței de muncă; constată, de asemenea, importanța aptitudinilor și competențelor dobândite în situații de învățare neformale și invită statele membre să creeze sisteme de validare a aptitudinilor neformale, mai ales a celor dobândite în cadrul unor activități de voluntariat; |
7. |
împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia actuala creștere economică ar trebui să determine concentrarea investițiilor în decarbonizarea industriei, transporturilor și sistemelor energetice din Europa; prin urmare, invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de a asigura o formare adecvată și accesibilă axată pe competențele necesare, inclusiv de a sprijini întreprinderile în formarea, reconversia profesională și perfecționarea forței de muncă, precum și readaptarea sistemelor de educație și formare; |
8. |
constată că în unele state membre nivelul șomajului rămâne ridicat din cauza lipsei creșterii economice și a deficiențelor structurale care rezultă, în mare măsură, din ineficiența și, în multe cazuri, rigiditatea cadrelor normative pentru piața forței de muncă; |
9. |
observă că, în pofida îmbunătățirilor, există diferențe substanțiale între statele membre și între diferitele regiuni în ceea ce privește redresarea economică și progresele înregistrate, din cauza deficiențelor structurale preexistente în mai multe state membre, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al productivității; consideră, în acest sens, că, la nivelul Uniunii, convergența treptată trebuie să abordeze, de asemenea, divergențele din interiorul statelor membre, întrucât disparitățile regionale au un impact asupra potențialului de creștere în UE, având în vedere că numeroase politici și servicii sunt realizate la nivel regional; |
10. |
consideră că, pe lângă faptul că este utilizat ca un ghid pentru recomandările de politică, tabloul de bord aferent pilonului social ar trebui utilizat ca un exemplu pentru analize similare ale performanțelor fiecărei țări în ceea ce privește politicile de mediu și de combatere a schimbărilor climatice, astfel încât acestea să poată fi evaluate pe baze similare; |
11. |
invită Comisia și statele membre să examineze cu atenție problema sărăciei persoanelor încadrate în muncă și să propună soluții atât la nivelul UE, cât și la nivel național pentru a contracara această problemă insidioasă; consideră că trebuie luate măsuri imediat și în mod coordonat pentru a inversa această tendință, care amenință să fragmenteze coeziunea socială și solidaritatea dintre generații; își reafirmă îngrijorarea cu privire la numărul mare de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, în pofida faptului că numărul acestor persoane se află în scădere; este îngrijorat, în special, de nivelul ridicat al sărăciei în rândul copiilor, al sărăciei în mediul rural și al sărăciei legate de vârsta înaintată, care afectează mult mai multe femei decât bărbați; solicită Comisiei și statelor membre să adopte toate măsurile necesare pentru a reduce în mod semnificativ sărăcia, în special sărăcia în rândul copiilor; invită Comisia și statele membre să recunoască într-o măsură mai mare munca și competențele ONG-urilor, ale organizațiilor care luptă împotriva sărăciei și pentru incluziunea socială și ale persoanelor care se află în situație de sărăcie, încurajându-le să participe la schimbul de bune practici; indică faptul că existența unor niveluri ridicate de inegalitate reduce producția economică și potențialul de creștere durabilă și favorabilă incluziunii; |
12. |
reamintește că salariile decente sunt importante nu numai pentru coeziunea socială, ci și pentru menținerea unei economii puternice și a unei forțe de muncă productive; invită statele membre să pună în aplicare măsuri de îmbunătățire a calității locurilor de muncă și de reducere a dispersiei salariilor, una dintre metode fiind creșterea salariilor minime, inclusiv, dacă este cazul, sub forma unor salarii minime stabilite la un nivel decent; solicită, în acest context, politici care să respecte, să promoveze și să consolideze negocierile colective și poziția lucrătorilor în cadrul mecanismelor de stabilire a salariilor, care joacă un rol esențial în obținerea unor condiții de muncă de înaltă calitate; consideră că trebuie făcute toate aceste eforturi în scopul de a sprijini cererea globală și redresarea economică, de a reduce inegalitățile salariale și de a combate sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă; subliniază, în acest context, că legislația și politicile europene trebuie să respecte drepturile și libertatea sindicatelor, să respecte contractele colective și să apere egalitatea de tratament al lucrătorilor; |
13. |
subliniază că, deși ratele șomajului din UE se află la cel mai scăzut nivel, locurile de muncă vacante din UE au atins o proporție de 2,2 % în 2018, în creștere față de 1,9 % în 2017; constată cu îngrijorare că necorelarea competențelor este considerabilă; reamintește că rolul statelor membre este să garanteze accesul la o educație și la o formare de calitate; invită statele membre să acorde prioritate investițiilor publice pentru a garanta că oricine se poate bucura de dreptul la o educație și formare de calitate și favorabilă incluziunii; consideră că orientarea și formarea profesională pot fi un motor al unei creșteri durabile și favorabile incluziunii; subliniază că convergența calificărilor și a competențelor cu posibilitățile de angajare reprezintă o condiție necesară pentru crearea în UE a unei piețe a forței de muncă competitive și că această problemă ar trebui tratată prin facilitarea unei cooperări mai strânse între sistemele de învățământ, întreprinderi și sindicate, de exemplu prin promovarea învățământului dual, a uceniciei, a învățării la locul de muncă și a învățării bazate pe realitate în toate formele și nivelurile de educație, inclusiv în învățământul superior; |
14. |
invită Comisia să sprijine în continuare portalul pentru mobilitatea profesională EURES și alte programe care facilitează mobilitatea în scop educațional și de formare; constată că recunoașterea reciprocă a calificărilor favorizează ocuparea locurilor de muncă, în special în țările în care nivelul locurilor de muncă vacante este ridicat; |
15. |
subliniază că integrarea șomerilor de lungă durată prin intermediul unor măsuri adaptate la situația lor este un factor esențial în lupta împotriva inegalităților, a sărăciei și a excluziunii sociale și va contribui în ultimă instanță la sustenabilitatea sistemelor naționale de securitate socială; solicită, în acest sens, să se depună mai multe eforturi pentru dezvoltarea competențelor relevante pentru piața forței de muncă, precum și să se majoreze masiv cota formării cu caracter practic în vederea atingerii obiectivului privind capacitatea de inserție profesională; consideră că este necesar să se țină seama de situația socială a acestor cetățeni și de nevoile lor, mai ales în ceea ce privește suficiența veniturilor, adecvarea locuințelor, transportul public, asistența medicală și serviciile de îngrijire a copiilor; este necesară și o mai bună monitorizare la nivel european a politicilor implementate la nivel național; |
16. |
invită statele membre să se asigure că persoanele NEET, inclusiv tinerii cu dizabilități și cei cu nevoi complexe, pot profita și beneficia de Garanția pentru tineret în mod real și semnificativ, în conformitate cu recomandările Comisiei Europene și ale Curții de Conturi Europene; subliniază că este important să se abordeze deficiențele actuale în ceea ce privește calitatea ofertelor și impactul programului; consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a stabili standarde de calitate, a oferi asistență financiară constantă și mai consistentă atât prin instrumentele de finanțare ale UE, cât și prin bugetele naționale, și pentru a asigura participarea efectivă a tinerilor și a organizațiilor de tineret la conceperea, punerea în practică și monitorizarea măsurilor din cadrul Garanției pentru tineret; subliniază că este necesar să se recunoască faptul că, din cauza criteriilor de vârstă, o parte din persoanele care erau șomeri sau subocupate la o vârstă tânără nu au fost incluse în măsurile care vizează în mod specific lucrătorii tineri și, prin urmare, trebuie să li se ofere oportunitatea de a-și actualiza competențele; subliniază că educația este esențială pentru a evita sărăcia; consideră că este esențial ca în instituțiile de învățământ să se accentueze formarea în materie de competențe digitale de bază, cum ar fi utilizarea dispozitivelor digitale și o cunoaștere de bază a programării; subliniază, în acest sens, că instituțiile de învățământ au nevoie de echipamente tehnice adecvate și de o infrastructură digitală adecvată; invită Comisia și statele membre să implementeze fără întârziere sistemul dual de formare, instituit ca model principal în UE, și să recunoască faptul că acesta trebuie adaptat la sistemele individuale ale statelor membre; |
17. |
subliniază că este important să se monitorizeze proporția NEET din populația totală cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, precum și alți indicatori auxiliari, și să se acorde o atenție specială tinerelor și fetelor, deoarece există o diferență considerabilă între sexe în ceea ce privește proporția tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; |
18. |
constată că UE suferă în continuare de probleme structurale ce necesită atenție; subliniază necesitatea crucială de a stimula cererea internă prin promovarea investițiilor publice și private, prin promovarea unor reforme structurale echilibrate din punct de vedere social și economic care să reducă inegalitățile și să promoveze locuri de muncă de calitate și favorabile incluziunii, creșterea durabilă, investițiile sociale și consolidarea bugetară responsabilă, contribuind astfel la un traseu favorabil către îmbunătățirea coeziunii și un mediu de convergență socială ascendentă pentru întreprinderi și serviciile publice, cu scopul de a crea mai multe locuri de muncă de calitate concomitent cu echilibrarea dimensiunilor sociale și economice; subliniază că aceste priorități nu vor fi atinse decât dacă investițiile în capitalul uman vor fi considerate prioritare în cadrul unei strategii comune; |
19. |
subliniază că reformele responsabile din punct de vedere social trebuie să se bazeze pe solidaritate, integrare, justiție socială și o repartizare echitabilă a bogățiilor, creând astfel un model care asigură egalitate și protecție socială, protejează grupurile vulnerabile și îmbunătățește standardele de viață ale tuturor cetățenilor; subliniază, de asemenea, necesitatea de a reorienta politicile economice ale Uniunii către o economie de piață socială; |
20. |
invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului reformelor structurale asupra aspectelor de gen; |
21. |
invită Comisia și toate statele membre să inițieze și/sau să consolideze reglementarea noilor forme de muncă; în acest context, își exprimă îngrijorarea cu privire la includerea lucrătorilor atipici și a lucrătorilor independenți, care adesea nu au acces deplin la sistemul de protecție socială; invită Comisia și statele membre să elaboreze și să promoveze măsuri care și-au dovedit eficacitatea în ceea ce privește reducerea muncii nedeclarate și care permit recunoașterea drepturilor în materie de muncă ale lucrătorilor și îngrijitorilor la domiciliu, precum și îmbunătățirea condițiilor de muncă; invită statele membre și Comisia să interzică contractele cu zero ore de lucru; |
22. |
invită statele membre să îmbunătățească acoperirea și eficacitatea politicilor active privind piața muncii, inclusiv prin axarea mai puternică a acestora pe rezultate și printr-o cooperare strânsă cu serviciile publice de angajare a forței de muncă, cu partenerii sociali și cu alte părți interesate vizate, inclusiv, atunci când este cazul, cu societatea civilă; |
23. |
evidențiază importanța dimensiunii de stabilizare automată a sistemelor de protecție socială, în vederea absorbirii șocurilor sociale provocate de factori externi, cum ar fi recesiunile; invită, prin urmare, statele membre să adopte politici pentru a restabili securitatea locurilor de muncă prin asigurarea unei protecții proactive, inclusiv în cazul concedierilor; invită statele membre, de asemenea, ca, având în vedere Recomandarea nr. 202 a OIM, care stabilește nivelurile minime de protecție socială, să realizeze și să mărească investițiile în sistemele de protecție socială, pentru a garanta că acestea reușesc să combată și să prevină sărăcia și inegalitățile, asigurând totodată durabilitatea acestor sisteme; |
24. |
invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile în vederea unei mai bune integrări a persoanelor cu dizabilități pe piața forței de muncă prin eliminarea barierelor legislative care împiedică adoptarea de măsuri de stimulare a încadrării în muncă a acestor persoane și prin asigurarea accesibilității locurilor de muncă, recurgând într-o măsură mai mare la noile tehnologii de asistență care asigură, de exemplu, comunicarea și mobilitatea persoanelor cu handicap; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile în vederea unei mai bune integrări pe piața forței de muncă a grupurilor celor mai izolate de aceasta, cum ar fi părinții singuri, îngrijitorii informali, persoanele cu boli de durată, cu handicap, cu probleme de sănătate sau boli cronice complexe, migranții și refugiații, precum și persoanele aparținând minorităților etnice și religioase; invită statele membre să își intensifice eforturile de perfecționare a lucrătorilor și de promovare a locurilor de muncă de calitate care duc la încadrarea în muncă în condiții optime; |
25. |
invită Comisia și statele membre să se asigure că toate acțiunile de integrare a romilor respectă principiile generale ale strategiilor naționale de integrare a romilor; |
26. |
observă că microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM) sunt extrem de importante pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii, pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa; solicită adoptarea unor măsuri de sprijin suplimentare, pentru a le permite MIMM-urilor să organizeze formarea de care au nevoie angajații acestora; invită Comisia și statele membre să țină seama într-o măsură mai mare și într-un mod mai serios de interesele MIMM-urilor în procesul decizional, elaborând un cadrul normativ optim pentru întreprinderi, inclusiv pentru întreprinderile mici și microîntreprinderi, care să le permită acestora să creeze locuri de muncă, de exemplu prin adoptarea unor reglementări inteligente; |
27. |
invită Comisia și statele membre sa își intensifice eforturile în vederea garantării unei impozitări mai echitabile, inclusiv a economiei digitale, ca o condiție prealabila pentru promovarea unei incluziuni mai favorabile; |
28. |
este preocupat de faptul că s-a acordat atât de puțină atenție echilibrului dintre viața profesională și cea privată în Analiza anuală a creșterii pentru 2019; invită statele membre și Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a îmbunătăți echilibrul dintre viața profesională și cea privată și pentru a promova egalitatea de gen; solicită dezvoltarea unor servicii de îngrijire accesibile, abordabile și de calitate pentru întregul ciclu de viață și a unor servicii pentru îngrijirea copiilor și învățământul timpuriu, urmărind în continuare atingerea obiectivelor de la Barcelona din 2002 privind îngrijirea copiilor și adoptarea legislației care să promoveze formule flexibile de lucru; solicită să fie recunoscuți îngrijitorii neformali și condiții de muncă mai bune și forme adecvate de sprijin pentru persoanele care îngrijesc membri ai familiei și de recunoaștere a muncii lor importante, acestea asigurând cea mai mare parte a serviciilor de îngrijire în UE, de exemplu oferindu-le garanții de pensie și de securitate socială și recunoscându-le activitățile de formare și competențele neformale; solicită promovarea unor formule flexibile de lucru și utilizarea concediului de maternitate/paternitate, a concediului parental și a concediului pentru îngrijire, în condiții avantajoase; recunoaște că această chestiune necesită un răspuns complex și invită statele membre să abordeze de urgență această problemă; este ferm convins că adoptarea Directivei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor este un pas necesar spre îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată; |
29. |
solicită statelor membre să îmbunătățească echilibrul de gen în sectoarele relevante și în întreprinderi, acordând totodată o atenție deosebită femeilor cu dizabilități, deoarece acestea sunt deosebit de vulnerabile pe piața muncii; |
30. |
este preocupat de segregarea verticală și orizontală a pieței muncii la nivelul Uniunii și de diferențele dintre remunerația și pensiile femeilor și bărbaților, precum și de numărul scăzut al femeilor care participă la procesul decizional; atrage atenția asupra faptului că femeile sunt în continuare încadrare în muncă într-o proporție mai mică decât bărbații; subliniază, în plus, că această diferență în ceea ce privește proporția ocupării forței de muncă este foarte mare în special în cazul mamelor și al femeilor cu responsabilități de îngrijire; |
31. |
invită Comisia și statele membre să asigure o mai bună integrare a perspectivei de gen în elaborarea recomandărilor specifice fiecărei țări, a programelor de stabilitate și convergență și a programelor naționale de reformă, prin introducerea unor obiective și măsuri calitative care să abordeze disparitățile de gen persistente, și să aplice sistematic principiul integrării dimensiunii de gen în buget; |
32. |
invită statele membre să stabilească obiective cantitative concrete în programele lor naționale de reformă (PNR) cu privire la ocuparea forței de muncă în rândul femeilor; |
33. |
invită Comisia și Consiliul să introducă un pilon al egalității de gen în Strategia 2020 și un obiectiv general privind egalitatea de gen; |
34. |
invită Comisia să includă Indicele egalității de gen ca unul dintre instrumentele semestrului european pentru monitorizarea progreselor realizate în sensul atingerii obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă; |
35. |
invită Comisia și statele membre să monitorizeze participarea femeilor la forța de muncă; solicită, în plus, statelor membre să deblocheze Directiva privind femeile în consiliile de administrație; |
36. |
invită statele membre și Comisia să elimine toate obstacolele din calea participării femeilor pe piața muncii și toate prejudecățile de gen legate de fiscalitate și alte stimulente care perpetuează inegalitatea rolurilor de gen; |
37. |
solicită aplicarea unor politici de sprijinire a antreprenoriatului în rândul femeilor, care să le ofere acces la finanțare și oportunități de afaceri, propunându-le o formare adaptată și introducând măsuri care să asigure echilibrul dintre viața profesională și cea privată; |
38. |
subliniază faptul că discriminarea de gen continuă să fie o problemă, după cum o demonstrează diferențele de remunerare dintre femei și bărbați (salariul orar mediu brut al bărbaților fiind cu aproximativ 16 % mai ridicat decât cel al femeilor) și diferența dintre pensii de 37 %; subliniază că diferența dintre pensii, care este cel mai important indicator al inegalității de gen, se datorează subreprezentării femeilor în sectoarele bine plătite, discriminării pe piața muncii și ratei ridicate a femeilor în munca cu fracțiune de normă, precum și faptului că nu există suficiente mecanisme de conciliere a obligațiilor familiale și profesionale între femei și bărbați; |
39. |
reamintește că schimbarea structurii de vârstă a populației și creșterea conexă a speranței de viață impune adaptarea sistemelor de pensii și, în anumite state membre, realizarea unor reforme corespunzătoare, pentru a garanta pensii sustenabile și adecvate; solicită din nou introducerea unor credite de îngrijire în sistemele de pensii, care să compenseze contribuțiile pierdute ale femeilor și bărbaților din cauza responsabilităților de îngrijire a copiilor și de îngrijire de durată, ca instrument de reducere a diferențelor dintre salariile și pensiile femeilor și cele ale bărbaților și de garantare a echității dintre generații; invită UE și statele membre, în cooperare cu partenerii sociali și organizațiile pentru egalitatea de gen, să creeze și să aplice politici de eliminare a diferențelor dintre remunerațiile și pensiile femeilor și bărbaților; invită statele membre să realizeze în mod regulat analize comparative ale salariilor pentru a completa aceste eforturi; reamintește invitația adresată Consiliului European de a avea în vedere utilizarea rapoartelor anuale privind egalitatea de gen în contextul semestrului european, pentru a îmbunătăți integrarea perspectivei de gen; |
40. |
subliniază că trebuie să se acorde acces universal la pensii la retragerea din activitate și la pensii pentru limită de vârstă care să fie publice, bazate pe solidaritate și adecvate; recunoaște provocările cu care se confruntă statele membre pentru a consolida sustenabilitatea sistemelor de pensii, dar subliniază importanța asigurării în continuare a solidarității în cadrul sistemelor de pensii; consideră că cel mai bun mod de a asigura pensii sustenabile, sigure și corespunzătoare pentru femei și bărbați este de a crește rata globală de ocupare a forței de muncă și de a crea mai multe locuri de muncă de calitate pentru toate vârstele, de a îmbunătăți condițiile de muncă și de angajare și de a rezerva fondurile publice suplimentare necesare pentru aceasta; consideră că reforma sistemelor de pensii ar trebui să se concentreze, printre altele, pe vârsta efectivă de pensionare și să reflecte tendințele pieței muncii, ratele natalității, situația în materie de sănătate și de bunăstare, condițiile de muncă și raportul dependenței economice; consideră că aceste reforme trebuie să țină seama și de situația a milioane de muncitori din Europa, în special a femeilor, a tinerilor și a persoanelor care desfășoară activități independente, care sunt afectați de formele atipice, nesigure de angajare, de perioade de șomaj involuntar și de munca cu program redus; |
41. |
ia act de faptul că serviciile sociale și de sănătate sunt esențiale pentru a sprijini lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale și invită Comisia și statele membre să asigure investiții și un spațiu bugetar pentru a dezvolta aceste servicii, astfel încât acestea să fie abordabile ca preț, accesibile și de înaltă calitate; |
42. |
regretă faptul că, printre principalele priorități de politică pentru 2019, nu a fost inclusă criza locuințelor și îndeamnă Comisia și statele membre să utilizeze mai eficient semestrul european pentru a monitoriza și a sprijini progresele în sensul accesibilității ca preț a locuințelor și al soluționării problemei persoanelor fără adăpost, care sunt chestiuni de interes fundamental; invită Comisia să includă în tabloul de bord social, ca un prim pas, indicatorul costurilor suplimentare pentru locuințe calculat în cadrul statisticilor UE privind veniturile și condițiile de viață (EU-SILC), în conformitate cu principiul 19 din Pilonul european al drepturilor sociale; subliniază faptul ca nivelul ridicat al supraaglomerării în rândul tinerilor (15-29 ani) are consecințe negative asupra educației, dezvoltării personale și profesionale și asupra calității vieții; consideră că fondurile publice trebuie alocate în mod prioritar în folosul tinerilor care nu au condiții decente de locuit; |
43. |
este de părere că politica de coeziune, ca una din principalele politici de investiții ale Uniunii Europene, și-a dovedit eficacitatea în ceea ce privește sporirea coeziunii sociale și reducerea inegalităților; încurajează statele membre să utilizeze pe deplin fondurile disponibile pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale; |
44. |
solicită din nou Comisiei să sprijine statele membre în utilizarea pe scară mai largă a fondurilor structurale pentru investiții în structuri și servicii publice de îngrijire a copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane aflate în întreținere, pentru a favoriza revenirea femeilor pe piața muncii și pentru a asigura un echilibru între viața profesională și cea privată; |
45. |
reamintește că analiza anuală a creșterii favorizează anumite domenii ale investițiilor sociale, inclusiv sănătatea, sistemele de îngrijire pe termen lung și locuințele publice; subliniază că Comitetul Economic și Social European a pledat în favoarea recunoașterii numeroaselor efecte pozitive ale unor investiții sociale bine planificate, eficiente și orientate către viitor; |
46. |
invită statele membre, Comisia și Parlamentul European să acorde o mai mare recunoaștere competențelor ONG-urilor în domeniul social și să depună eforturi, în acest context, pentru realizarea unui dialog civil în cadrul procesului semestrului european, astfel cum se prevede la articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
47. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) Texte adoptate, P8_TA(2018)0484.
(2) Texte adoptate, P8_TA(2018)0464.
(3) Texte adoptate, P8_TA(2018)0432.
(4) Texte adoptate, P8_TA(2018)0078.
(5) A se vedea raportul OCDE („Împreună – De ce reducerea inegalităților aduce beneficii tuturor”, 2015) și cel al FMI („Cauzele și consecințele inegalităților în materie de venituri”, iunie 2015).
Joi, 14 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/83 |
P8_TA(2019)0203
Situația drepturilor omului în Kazahstan
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la situația drepturilor omului din Kazahstan (2019/2610(RSP))
(2021/C 23/13)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (1) și Rezoluția sa din 10 martie 2016 referitoare la libertatea de exprimare în Kazahstan (2), |
— |
având în vedere Rezoluția sa legislativă din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (3), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kazahstan, inclusiv cele din 18 aprilie 2013 (4) și 15 martie 2012 (5), precum și cea din 17 septembrie 2009 privind cazul lui Yevgeny Zhovtis din Kazahstan (6), |
— |
având în vedere Acordul consolidat de parteneriat și cooperare (ACP consolidat) semnat la 21 decembrie 2015 la Astana, |
— |
având în vedere Rezoluțiile sale din 15 decembrie 2011 referitoare la situația aplicării strategiei UE pentru Asia Centrală (7) și din 13 aprilie 2016 referitoare la implementarea și revizuirea Strategiei UE-Asia Centrală (8), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 și din 19 iunie 2017 privind Strategia UE pentru Asia Centrală, |
— |
având în vedere dialogurile anuale UE-Kazahstan privind drepturile omului, |
— |
având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât Uniunea Europeană și Kazahstanul au semnat, la 21 decembrie 2015, un Acord consolidat de parteneriat și cooperare (ACP consolidat), menit să asigure un cadru larg pentru dialogul politic consolidat și cooperarea în domeniul justiției și afacerilor interne și în numeroase alte domenii; întrucât acest acord pune un accent puternic pe democrație, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale, pe principiile economiei de piață și pe dezvoltarea durabilă, precum și pe cooperarea cu societatea civilă, inclusiv implicarea societății civile în elaborarea politicilor publice; |
B. |
întrucât Kazahstanul a aderat la Comisia pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția) în martie 2012; |
C. |
întrucât se pare că guvernul Kazahstanului nu a luat nicio măsură pentru a revizui dispozițiile formulate în linii mari la articolul 174 din Codul Penal, care interzice „incitarea” la disensiuni sociale, naționale sau de altă natură și la articolul 274, care interzice „difuzarea de informații despre care se știe că sunt false”, dar continuă să utilizeze aceste dispoziții ca bază pentru a acuza și a închide activiști ai societății civile și jurnaliști; |
D. |
întrucât numărul deținuților politici din Kazahstan a crescut; întrucât, în 2016, în diferite regiuni din Kazahstan au avut loc manifestații pașnice împotriva schimbărilor din Codul funciar, ceea ce a dus la reținerea a peste 1 000 de participanți (inclusiv 55 de jurnaliști), dintre care peste 30 au fost ulterior arestați; întrucât Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a recunoscut natura arbitrară a detenției, lipsa unui proces echitabil și încălcarea gravă a drepturilor în anumite cazuri; întrucât activistul societății civile Maks Bokayev execută o pedeapsă cu închisoarea pentru participarea legitimă la această demonstrație pașnică în masă; |
E. |
întrucât guvernul Kazahstanului a cooperat cu misiunea la nivel înalt a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și s-a angajat să pună în aplicare o foaie de parcurs pentru a răspunde preocupărilor OIM, dar nu a luat măsuri semnificative pentru a pune în aplicare dispozițiile foii de parcurs, cum ar fi modificarea legislației privind sindicatele; întrucât, în mod similar, nu a pus în aplicare recomandările anterioare ale Comitetului OIM privind aplicarea standardelor pentru a revizui legislația privind sindicatele și a Codului muncii și pentru a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că Confederația sindicatelor independente din Kazahstan (CITUK) și filialele sale își pot exercita pe deplin drepturile sindicale; |
F. |
întrucât activiștii sindicali Nurbek Kushakbaev și Amin Eleusinov au fost eliberați condiționat în mai 2018, dar activitățile lor sindicale rămân interzise; întrucât activista Larisa Kharkova se confruntă cu restricții similare, precum și cu hărțuire judiciară constantă, iar Erlan Baltabay, un alt activist sindical din Șimkent, se află sub urmărire penală în urma unor acuzații îndoielnice; |
G. |
întrucât noua legislație privind ONG-urile a înăsprit normele contabile pentru organizațiile societății civile; întrucât organizațiile pentru drepturile omului sunt supuse presiunii fiscale în legătură cu subvențiile primite de la donatorii internaționali; |
H. |
întrucât libertatea religioasă și a convingerilor a fost grav subminată; întrucât convingerile religioase sunt folosite de autorități ca pretext pentru detenția arbitrară; întrucât Saken Tulbayev a fost încarcerat după ce a fost acuzat de „incitare la ură religioasă”; |
I. |
întrucât, la 13 martie 2018, autoritățile au interzis mișcarea pașnică a opoziției „Democratic Choice of Kazakhstan” (DCK), iar peste 500 de persoane au sprijinit DCK în diferite forme; întrucât activiștii civili Almat Zhumagulov și poetul Kenzhebek Abishev au devenit victime ale luptei autorităților din Kazahstan împotriva DCK și au fost condamnați la 8 și, respectiv, 7 ani de închisoare; întrucât Ablovas Dzhumayev a fost condamnat la trei ani de închisoare, iar Aset Abishev la patru ani de închisoare pentru criticarea autorităților online și pentru sprijinirea DCK; |
J. |
întrucât, în pofida faptului că este protejat de Constituția Kazahstanului, dreptul la libertatea de asociere rămâne în mare măsură restricționat în această țară, iar Legea privind asocierea publică continuă să solicite ca toate asociațiile publice să se înregistreze la Ministerul Justiției; întrucât, în decembrie 2015, noile modificări ale legii respective au impus obligații de raportare și reglementări de stat împovărătoare prin intermediul unui organism desemnat de guvern; întrucât persoanele care desfășoară activități în organizații neînregistrate se pot confrunta cu sancțiuni administrative și penale; |
K. |
întrucât societatea civilă și activiștii pentru drepturile omului continuă să se confrunte cu represalii și restricții în activitățile pe care le desfășoară, printre aceștia numărându-se activista pentru drepturile omului Elena Semenova, supusă unei interdicții de călătorie pentru „diseminarea de informații false cu bună știință” și activista din Șimkent Ardak Ashim, care a fost acuzată de „incitare la discordie” pentru postările ei critice de pe platformele de comunicare socială și a fost supusă detenției psihiatrice forțate; întrucât, la 10 mai 2018, în timpul vizitei unei delegații a Parlamentului European în Kazahstan, poliția a recurs la utilizarea forței excesive împotriva protestatarilor pașnici care încercau să se întâlnească cu deputații din Parlamentul European; întrucât peste 150 de persoane au fost reținute de poliție și peste 30 de protestatari au fost arestați administrativ; întrucât, la 17 și 18 septembrie 2018, poliția din Kazahstan a reținut mai mulți activiști care doreau să se întâlnească cu deputații din Parlamentul European; |
L. |
întrucât, în aprilie 2018, au intrat în vigoare noi modificări restrictive ale legislației privind mass-media și informațiile, accesul la informații pe platformele sociale continuă să fie blocat, iar Forbes Kazahstan și Ratel.kz se confruntă cu o anchetă penală deschisă împotriva lor din cauza „difuzării de informații false cu bună știință”; întrucât utilizarea rețelelor sociale este controlată și limitată de autorități; întrucât mai mulți bloggeri și utilizatori ai rețelelor sociale au fost condamnați la închisoare, printre aceștia numărându-se Ruslan Ginatullin, Igor Chupina și Igor Sychev; întrucât bloggerul Muratbek Tungishbayev a fost extrădat din Kârgâzstan în Kazahstan, cu încălcarea gravă a legii și a fost supus unui tratament inuman în Kazahstan; |
M. |
întrucât impunitatea pentru torturarea și maltratarea prizonierilor și a suspecților rămâne în continuare norma, în ciuda faptului că guvernul s-a angajat să respecte toleranța zero față de tortură; întrucât autoritățile nu au reușit să efectueze o anchetă credibilă cu privire la acuzațiile de tortură în timpul conflictului extins din sectorul petrolier din Zhanaozen din 2011; |
N. |
întrucât Parchetul de la Almaty nu a găsit nicio dovadă credibilă pentru a susține acuzațiile de tortură cu privire la omul de afaceri Iskander Yerimbetov, condamnat la șapte ani de închisoare pentru fraude la scară largă în octombrie 2018; întrucât Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a concluzionat în 2018 că arestarea și reținerea sa au fost arbitrare, a solicitat eliberarea sa și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la acuzațiile de tortură în timpul arestului preventiv; |
O. |
întrucât nivelurile ridicate de violență împotriva femeilor și normele și stereotipurile patriarhale tradiționale ridică obstacole majore în calea egalității de gen în Kazahstan; întrucât ONG-urile afirmă că violența împotriva femeilor este subraportată și că există o rată scăzută de urmărire penală a cazurilor de violență împotriva femeilor, precum și a cazurilor de hărțuire sexuală; |
P. |
întrucât persoanele LGBTI din Kazahstan se confruntă cu probleme juridice și cu discriminare; întrucât relațiile sexuale cu persoane de același sex, atât în cazul femeilor, cât și al bărbaților, sunt legale în Kazahstan, dar cuplurile de același sex și gospodăriile întemeiate de astfel de cupluri nu sunt eligibile pentru același tip de protecție juridică de care beneficiază cuplurile de sex opus căsătorite; |
Q. |
întrucât Kazahstanul se situează pe locul 143 din 167 în Indicele democrației mondiale, țara fiind astfel definită ca un regim autoritar, |
1. |
îndeamnă Kazahstanul să își respecte obligațiile internaționale, precum și drepturile omului și libertățile fundamentale; invită autoritățile din Kazahstan să pună capăt încălcărilor drepturilor omului și tuturor formelor de represiune politică, în conformitate cu principiile de la articolele 1, 4, 5 și 235 din ACP consolidat; |
2. |
subliniază că întărirea relațiilor politice, economice și culturale dintre UE și Kazahstan trebuie să se bazeze pe angajamente comune față de valori universale, în special față de democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului; se așteaptă ca ACP consolidat să promoveze consolidarea statului de drept și participarea democratică a tuturor cetățenilor, un peisaj politic mai divers, o putere judecătorească mai bună, independentă și imparțială, o mai mare transparență și răspundere a guvernului și îmbunătățirea legislației muncii; |
3. |
salută eliberarea unor deținuți politici, și anume: Vladimir Kozlov, Gyuzyal Baydalinova, Seytkazy Matayev, Edige Batyrov, Yerzhan Orazalinov, Sayat Ibrayev, Aset Matayev, Zinaida Mukhortova, Talgat Ayan și lucrătorii din domeniul petrolier din Zhanaozen, precum și sindicaliștii Amin Eleusinov și Nurbek Kushakbayev, a căror libertate rămâne, totuși, restricționată; salută decizia de eliberare din clinica psihiatrică a lui Ardak Ashim; condamnă măsura brutală de psihiatrie punitivă și solicită retragerea tratamentului psihiatric ambulatoriu obligatoriu al lui Ashum, precum și a tuturor măsurilor medicale obligatorii împotriva activistei Natalia Ulasik; |
4. |
solicită reabilitarea completă și eliberarea imediată a tuturor activiștilor și deținuților politici aflați în prezent în închisoare, în special Mukhtar Dzhakishev, Maks Bokayev, Iskander Yerimbetov, Aron Atabek, Sanat Bukenov, Makhambet Abzhan și Saken Tulbayev, precum și ridicarea restricțiilor impuse asupra circulației altor persoane; |
5. |
îndeamnă guvernul Kazahstanului să modifice articolul 174 din Codul penal cu privire la „incitarea la disensiuni sociale, naționale, de clan, rasiale, de clasă sau religioase”, prin limitarea sa la prevenirea urmăririlor penale arbitrare care încalcă normele privind drepturile omului, precum și articolul 274 din Codul penal, care interzice în linii mari „difuzarea de informații despre care se știe că sunt false” și la eliberarea activiștilor, a jurnaliștilor și a altor persoane importante aflate în prezent în detenție în temeiul articolelor menționate; |
6. |
îndeamnă guvernul Kazahstanului să înceteze represiunea împotriva sindicatelor independente și să ridice restricțiile privind activitățile acestora, să înceteze urmărirea penală motivată politic a liderilor sindicali și să anuleze condamnările Larissei Kharkova, a lui Nurbek Kushakbaev și a lui Amin Eleusinov și să le permită acestora să își reia activitățile sindicale fără interferențe sau hărțuiri; de asemenea, îndeamnă guvernul să abordeze preocupările Parlamentului European cu privire la ancheta penală împotriva lui Erlan Baltabay și să revizuiască Legea din 2014 privind sindicatele și Codul muncii din 2015, pentru a le aduce în conformitate cu standardele OIM; |
7. |
îndeamnă guvernul Kazahstanului să pună în aplicare recomandările Raportorului special al ONU privind drepturile la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere, precum și să revizuiască Legea privind asocierea publică și condițiile de acces la finanțare; |
8. |
îndeamnă guvernul Kazahstanului să pună capăt tuturor formelor de detenție arbitrară, represaliilor și hărțuirii activiștilor pentru drepturile omului, organizațiilor societății civile și mișcărilor opoziției politice, inclusiv împotriva susținătorilor reali sau percepuți ai DVK; |
9. |
îndeamnă guvernul Kazahstanului să revizuiască modificările aduse legislației privind mass-media și informațiile care au intrat în vigoare în acest an, să introducă un moratoriu privind infracțiunea de calomnie, să ia toate măsurile necesare pentru a abroga articolele relevante din noul Cod penal privind infracțiunea de calomnie, să stabilească un plafon pentru indemnizațiile din procesele civile de defăimare, să pună capăt hărțuirii și represaliilor împotriva jurnaliștilor care critică guvernul și să înceteze blocarea accesului la informații atât online, cât și offline; |
10. |
solicită luarea de măsuri în ceea ce privește comunicările din partea Comisiei ONU pentru drepturile omului, a Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară și a Raportorului special al ONU privind tortura; solicită protejarea victimelor torturii, furnizarea de îngrijiri medicale adecvate pentru acestea, precum și anchetarea corespunzătoare a incidentelor de tortură; solicită să se pună capăt abuzării de procedurile de extrădare ale Interpol și hărțuirii opoziției politice; îndeamnă guvernul Kazahstanului să își îndeplinească angajamentele de toleranță zero față de tortură și să se asigure că acuzațiile de tortură, inclusiv cele aduse în contextul evenimentelor de la Zhanaozen, sunt pe deplin investigate; îndeamnă guvernul să revizuiască cazul lui Iskander Yerimbetov, având în vedere concluziile Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară, și să se asigure că acuzațiile de tortură sunt investigate în mod corespunzător; |
11. |
ia act de caracterul multietnic și multireligios al Kazahstanului și subliniază necesitatea protejării minorităților și a drepturilor acestora, în special în ceea ce privește utilizarea limbilor, libertatea religioasă sau de credință, nediscriminarea și egalitatea de șanse; salută coexistența pașnică a diferitelor comunități în Kazahstan; îndeamnă Kazahstanul să înceteze persecutarea persoanelor pentru exercitarea legitimă a libertății de conștiință și de religie; solicită eliberarea imediată a persoanelor condamnate pentru că au o convingere; |
12. |
invită autoritățile să combată toate formele de violență împotriva femeilor; solicită, de asemenea, să se ia măsuri pentru a asigura canale de raportare eficiente și accesibile și măsuri de protecție care să țină seama de nevoile victimelor și de confidențialitate; îndeamnă să se pună capăt impunității și să se ia măsuri pentru a se asigura sancțiuni penale adecvate împotriva făptașilor; |
13. |
insistă asupra respectării pe deplin a drepturilor comunității LGBTI; invită guvernul din Kazahstan să garanteze că comunitatea LGBTI nu se va confrunta cu nicio discriminare; |
14. |
invită Kazahstanul să pună în aplicare pe deplin recomandările formulate de misiunea internațională de observare a alegerilor din 20 martie 2016 a OSCE/ODIHR, potrivit cărora țara mai are încă un drum lung de parcurs până la îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul OSCE privind alegerile democratice; îndeamnă autoritățile din Kazahstan să evite restricționarea activității candidaților independenți; îndeamnă, de asemenea, să se respecte drepturile electorale ale cetățenilor; |
15. |
reiterează importanța cooperării din partea UE și OSCE în vederea îmbunătățirii bunelor practici de guvernanță democratică în această țară, în special în domeniul drepturilor omului și al statului de drept; îndeamnă, prin urmare, autoritățile din Kazahstan să extindă mandatul OSCE în această țară și, în special, să reinstituie mandatul Centrului OSCE din Astana, ca o condiție importantă pentru continuarea cooperării dintre UE și Kazahstan; |
16. |
invită UE, și în special Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), să monitorizeze îndeaproape evoluțiile din Kazahstan, să le aducă la cunoștință autorităților kazahe preocupările sale, dacă este cazul, să ofere asistență și să informeze regulat Parlamentul; invită delegația UE la Astana să continue să joace un rol activ în monitorizarea situației și să ridice problema libertății de exprimare în toate reuniunile bilaterale relevante; îndeamnă SEAE să se implice în mod proactiv în misiuni de observare a proceselor, pentru a monitoriza procesele sensibile din punct de vedere politic și urmăririle penale motivate politic și pentru a se asigura că dreptul la un proces echitabil se aplică tuturor; |
17. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru Asia Centrală, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Kazahstanului. |
(1) JO C 369, 11.10.2018, p. 2.
(3) JO C 369, 11.10.2018, p. 179.
(5) JO C 251 E, 31.8.2013, p. 93..
(6) JO C 224 E, 19.8.2010, p. 30.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/88 |
P8_TA(2019)0204
Iran, în special cazul apărătorilor drepturilor omului
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la Iran, în special la cazul apărătorilor drepturilor omului (2019/2611(RSP))
(2021/C 23/14)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cazul lui Nasrin Sotoudeh din 13 decembrie 2018 (1) și din 25 octombrie 2016 referitoare la strategia UE față de Iran, după acordul nuclear (2), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 4 februarie 2019 referitoare la Iran, |
— |
având în vedere raportul din 30 ianuarie 2019 al Raportorului special privind situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, precum și declarația sa privind Iranul din 29 noiembrie 2018, |
— |
având în vedere Rezoluția din 17 decembrie 2018 a Adunării Generale a ONU cu privire la situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, |
— |
având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
— |
având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Iranul este parte, |
— |
având în vedere Carta președintelui iranian privind drepturile cetățenilor, |
— |
având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
— |
având în vedere declarația experților ONU în domeniul drepturilor omului intitulată „Iranul trebuie să-i protejeze pe apărătorii drepturilor femeilor” din 29 noiembrie 2018, |
— |
având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, Orientările UE privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, umane și degradante și Orientările UE privind drepturile omului cu privire la libertatea de exprimare online și offline, |
— |
având în vedere decizia Consiliului din 12 aprilie 2018 de a prelungi măsurile restrictive pentru încă 12 luni, ca răspuns la încălcările grave ale drepturilor omului din Iran, |
— |
având în vedere declarația din 12 martie 2019 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind condamnarea avocatei iraniene specializate în drepturile omului Nasrin Sotoudeh; |
— |
având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii, avocații și activiștii online din Iran se confruntă în continuare cu hărțuiri, arestări arbitrare, detenție și urmărire penală pentru activitatea lor; întrucât Ministerul iranian al Informațiilor și alte forțe au dezlănțuit în ultimele luni o represiune dură împotriva societății civile; |
B. |
întrucât Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la strategia UE față de Iran după acordul nuclear subliniază importanța respectării orientărilor UE privind drepturile omului, inclusiv în ceea ce privește apărătorii drepturilor omului, în contextul relațiilor dintre UE și Iran; |
C. |
întrucât renumita avocată specializată în drepturile omului Nasrin Sotoudeh a fost condamnată recent la cel puțin șapte ani de închisoare; întrucât există indicații că pedeapsa sa combinată ca rezultat a două procese în curs ar putea fi mult mai mare, deși durata exactă a pedepsei cu închisoarea rămâne neclară; întrucât motivul real al detenției sale pare să fi fost faptul că aceasta a apărat pașnic drepturilor omului în Iran; întrucât procesele sale nu s-au desfășurat cu respectarea standardelor internaționale de bază în materie de garanții procesuale; |
D. |
întrucât Reza Khandan, soțul lui Nasrin Sotoudeh, a fost reținut în legătură cu sprijinul pe care l-a acordat femeilor care au desfășurat o campanie pașnică împotriva purtării forțate a hijabului și în favoarea eliberării din închisoare a soției sale; întrucât în ianuarie 2019 Tribunalul Revoluționar din Teheran l-a condamnat la șase ani de închisoare; |
E. |
întrucât activiștii de mediu Taher Ghadirian, Niloufar Bayani, Amirhossein Khaleghi, Houman Jokar, Sam Rajabi, Sepideh Kashani, Abdolreza Kouhpayeh și Morad Tahbaz, care reprezintă Fundația pentru conservarea animalelor și plantelor sălbatice din Iran, au fost arestați în ianuarie și februarie 2018, au fost reținuți fără a avea acces la un avocat și au fost supuși în ultimele săptămâni unui proces care nu au respectat standardele în materie de corectitudine; întrucât un alt membru al grupului, profesorul universitar iraniano-canadian Kavous Seyed Emami, a decedat anul trecut în detenție în împrejurări misterioase; |
F. |
întrucât activiștii sindicali Esmaeil Bakhshi, Sepideh Gholian și Mohammad Habibi au fost arestați în 2018 și 2019 după ce au condus proteste în favoarea drepturilor lucrătorilor și profesorilor; întrucât apărătoarea drepturilor omului Maryam Akbari Monfared a fost condamnată în 2010 la 15 de ani de închisoare pentru așa-numita „ostilitate la adresa lui Dumnezeu” și i s-a refuzat îngrijirea medicală, deși suferea de diverse boli; |
G. |
întrucât activiștii Arash Sadeghi, Narges Mohammadi și Farhad Meysami au fost toți condamnați la perioade lungi de detenție pentru campaniile lor pentru drepturile femeilor, pentru abolirea pedepsei cu moartea și pentru drepturile omului; |
H. |
întrucât instanțele iraniene nu asigură în mod sistematic procese corecte și utilizează mărturii obținute prin tortură ca probe în instanță; întrucât autoritățile continuă să incrimineze activismul în domeniul drepturilor omului și utilizează articolul 48 din Legea de procedură penală iraniană pentru a restrânge accesul deținuților la consiliere juridică; întrucât nu există mecanisme independente de asigurare a răspunderii în cadrul sistemului judiciar; |
I. |
întrucât practica continuă de arestare a persoanelor cu dublă cetățenie UE-iraniană, inclusiv a lui Nazanin Zaghari-Ratcliffe, care are cetățenie iraniană și britanică, este urmată de o perioadă îndelungată de izolare și de interogatorii prelungite, de procese fără respectarea garanțiilor procesuale și de pedepse lungi cu închisoarea pe baza unor acuzații vagi sau nespecificate „securitate națională” și de „spionaj”, precum și de campanii de defăimare inițiate de stat împotriva persoanelor aflate în detenție; |
J. |
întrucât în Iran au fost semnalate numeroase cazuri de tratamente inumane și degradante în închisori și absența unui acces adecvat la asistență medicală în timpul detenției, încălcându-se standardele minime ale ONU privind tratamentul deținuților; |
K. |
întrucât se estimează că Iranul a executat 273 de persoane în 2018, al doilea cel mai ridicat număr de execuții din lume în acel an, potrivit unui raport al ONG-ului Iran Human Rights; |
L. |
întrucât în 2018 mii de persoane au organizat demonstrații pașnice și greve în semn de protest față de neplata salariilor, condițiile de muncă precare, corupție, represiunea politică și alte revendicări; întrucât autoritățile au arestat sute de manifestanți, condamnându-i la pedepse cu închisoarea și la flagelare; |
M. |
întrucât justiția iraniană continuă să acționeze dur împotriva actelor pașnice de rezistență ale apărătorilor drepturilor femeilor care protestează împotriva purtării obligatorii a hijabului; întrucât în 2018 cel puțin 39 de femei au fost arestate în legătură cu protestele, iar alte 55 au fost arestate pentru activitatea lor în domeniul drepturilor femeilor; |
N. |
întrucât în Iran libertatea presei, atât online, cât și clasică, libertatea de asociere și libertatea de gândire sunt supuse restricțiilor; |
O. |
întrucât autoritățile iraniene au vizat în mod sistematic jurnaliștii, inclusiv pe cei care lucrează pentru serviciul BBC în limba persană și familiile lor, prin recurgerea la anchete penale, sechestrări, arestări arbitrare, rețineri, supraveghere, hărțuire și prin răspândirea de informații false, răuvoitoare și defăimătoare; întrucât în Iran se află în prezent în detenție cel puțin opt jurnaliști; |
P. |
întrucât președintele iranian Hassan Rouhani a lansat, în decembrie 2016, o Cartă a drepturilor cetățenilor; întrucât această cartă nu este obligatorie din punct de vedere juridic; |
Q. |
întrucât membrii minorităților religioase și etnice, inclusiv membrii comunității religioase Baha’i, azerii, kurzii, arabii și belucii, musulmanii sunniți, creștinii, precum și persoanele fără confesiune se confruntă cu discriminarea la angajare, în educație, în exercitarea libertății religioase și în desfășurarea activităților politice în Iran, |
1. |
invită autoritățile iraniene să îi elibereze imediat și necondiționat pe toți apărătorii drepturilor omului și pe ceilalți prizonieri de conștiință și jurnaliști deținuți și condamnați doar pentru că și-au exercitat dreptul la liberă exprimare și întrunire pașnică; subliniază că autoritățile iraniene trebuie, în toate împrejurările, să se asigure că apărătorii drepturilor omului, avocații și jurnaliștii pot să își desfășoare activitatea fără a fi supuși amenințărilor, intimidărilor și piedicilor; |
2. |
își reiterează apelul adresat guvernului Iranului de a o elibera imediat și în mod necondiționat pe laureata Premiului Saharov, Nasrin Sotoudeh și salută curajul și angajamentul acesteia în favoarea drepturilor omului și drepturilor femeilor din Iran; consideră că procesul și condamnarea vădit incorecte ale lui Nasrin Sotoudeh reprezintă o eroare gravă a justiției și salută declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 12 martie 2019 pe această temă; |
3. |
invită autorităților iraniene să modifice articolul 48 din Legea de procedură penală iraniană pentru a garanta dreptul tuturor inculpaților de a fi reprezentați de un avocat ales și de a beneficia de un proces corect, în conformitate cu angajamentele asumate de Iran în virtutea Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
4. |
îndeamnă autoritățile iraniene să garanteze siguranța și bunăstarea tuturor deținuților, inclusiv accesul la asistență medicală adecvată; solicită, de asemenea, efectuarea unei anchete independente cu privire la moartea în detenție a lui Kavous Seyed Emami și cu privire la acuzațiile de tortură a altor activiști aflați în detenție și condamnă practica de a refuza în mod deliberat deținuților politici acordarea de îngrijiri medicale; |
5. |
solicită autorităților iraniene să oprească urgent supravegherea, arestarea, hărțuirea și urmărirea penală a jurnaliștilor, a activiștilor online și a familiilor acestora și să pună capăt cenzurii online și solicită crearea unor condiții care tolerează libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei, atât online, cât și clasică; |
6. |
invită guvernul iranian să coopereze cu Raportorul special al ONU pentru situația drepturilor omului din Iran, inclusiv prin acordarea permisiunii de a intra în țară; |
7. |
invită statele membre ale UE și instituțiile UE să continue să ridice problema apărătorilor drepturilor omului arestați în discuțiile cu omologii lor iranieni, precum și în cadrul următoarei reuniuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului de la Geneva; |
8. |
invită SEAE să includă în continuare drepturile omului, în special situația apărătorilor drepturilor omului, în dialogul la nivel înalt dintre UE și Iran; o invită, de asemenea, pe Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să reafirme în mod public că respectarea drepturilor omului este un element esențial pentru dezvoltarea relațiilor UE-Iran; |
9. |
îndeamnă ÎR/VP și Consiliul să analizeze posibilitatea de a iniția un dialog oficial privind drepturile omului cu Iranul, în conformitate cu orientările UE privind dialogurile cu țările terțe pe tema drepturilor omului; |
10. |
îi îndeamnă pe oficialii UE să solicite autorităților iraniene să garanteze siguranța și bunăstarea militanților pentru drepturile omului aflați în detenție și să desfășoare anchete complete în legătură cu cazurile de tortură semnalate; |
11. |
îndeamnă toate statele membre cu prezență diplomatică la Teheran să utilizeze mecanismele prevăzute în Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului pentru a sprijini și proteja aceste persoane, inclusiv prin declarații publice, demersuri diplomatice, procese de monitorizare și vizite la închisoare; |
12. |
îndeamnă Iranul să nu mai incrimineze activitatea apărătorilor drepturilor femeilor, inclusiv a celor care protestau în mod pașnic împotriva purtării obligatorii a hijabului și solicită eliminarea acestei practici discriminatorii și umilitoare; |
13. |
invită guvernul iranian să protejeze drepturile tuturor persoanelor care aparțin minorităților etnice și religioase și să ia măsuri în privința tuturor formelor de discriminare la adresa acestora; |
14. |
salută modificările aduse legii privind traficul de droguri, care a redus impunerea pedepsei capitale și solicită revizuirea tuturor sentințelor de condamnare la moarte pentru a garanta că procesele respective s-au desfășurat cu respectarea standardele internaționale; invită autoritățile iraniene să introducă imediat un moratoriu privind recurgerea la pedeapsa cu moartea ca un pas către abolirea acesteia; |
15. |
recomandă trimiterea unei delegații ad hoc din partea Subcomisiei pentru drepturile omului în Iran, înainte de încheierea actualului mandat, pentru a-i vizita pe apărătorii drepturilor omului aflați în detenție și pentru a avea întrevederile necesare cu autoritățile iraniene; |
16. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, conducătorului suprem al Republicii Islamice Iran, președintelui Republicii Islamice Iran și membrilor Majlisului iranian. |
(1) Texte adoptate, P8_TA(2018)0525.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/92 |
P8_TA(2019)0205
Situația drepturilor omului în Guatemala
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la situația drepturilor omului în Guatemala (2019/2618(RSP))
(2021/C 23/15)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2007 referitoare la Guatemala (1), Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (2), și Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la Guatemala, în special la situația apărătorilor drepturilor omului (3), |
— |
având în vedere vizita Subcomisiei sale pentru drepturile omului în Mexic și Guatemala în februarie 2016 și raportul final al acesteia, |
— |
având în vedere raportul Delegației pentru relațiile cu țările din America Centrală referitor la vizita acesteia în Guatemala și Honduras, care a avut loc în perioada 16-20 februarie 2015, |
— |
având în vedere vizita Delegației pentru relațiile cu țările din America Centrală în Guatemala, care a avut loc între 28 octombrie și 1 noiembrie 2018, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe (4), |
— |
având în vedere programul indicativ multianual pentru perioada 2014-2020 pentru Guatemala și angajamentul său de a contribui la soluționarea conflictelor, la pace și la securitate, |
— |
având în vedere programele Uniunii Europene de sprijinire a sectorului justiției din Guatemala, în special SEJUST, |
— |
având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și Cadrul strategic al UE privind drepturile omului, care angajează implicarea UE în legătură cu apărătorii drepturilor omului, |
— |
având în vedere Programul anual de acțiune al UE pentru 2018 în favoarea Guatemalei pentru o creștere economică durabilă și favorabilă incluziunii în zona adiacentă Guatemalei și în vecinătatea sa și pentru sprijinirea mandatului extins al Comisiei internaționale împotriva impunității în Guatemala (CICIG), |
— |
având în vedere semnarea unui acord între CICIG și Curtea Supremă a Guatemalei în august 2017, |
— |
având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 2 septembrie 2018, cu privire la hotărârea guvernului din Guatemala de a nu reînnoi mandatul CICIG, |
— |
având în vedere scrisoarea comună a președintelui Grupului de lucru al ONU pentru disparițiile forțate sau involuntare și a raportorului special al ONU pentru promovarea adevărului, dreptății, despăgubirilor și garanțiilor de nerepetare, adresată președintelui Guatemalei, la 6 aprilie 2018, |
— |
având în vedere declarația din 10 septembrie 2018 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, referitoare la decizia guvernului din Guatemala de a nu prelungi mandatul CICIG, |
— |
având în vedere declarația din 6 martie 2019 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, privind legislația din Guatemala referitoare la organizațiile neguvernamentale pentru dezvoltare, |
— |
având în vedere ultimul Raport al Human Rights Watch privind Guatemala, |
— |
având în vedere Constituția Guatemalei, |
— |
având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, datorită în mare parte colaborării dintre Parchetul General din Guatemala și Comisia internațională împotriva impunității în Guatemala (CICIG), sprijinită de ONU, înființată în 2007 pentru a investiga criminalitatea organizată și a întări eforturile locale de consolidare a statului de drept, Guatemala a continuat să facă unele progrese în urmărirea penală a cazurilor de încălcare a drepturilor omului și a cazurilor de corupție; |
B. |
întrucât numărul asasinatelor și atacurilor împotriva apărătorilor, organizațiilor și comunităților care lucrează în domeniul drepturilor economice, sociale, culturale și de mediu a crescut în Guatemala în ultimii ani; întrucât, în 2018, numărul total de atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului și a populațiilor indigene, în special împotriva celor care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor funciare și teritoriale, a fost de 391, potrivit unui raport al Unității pentru protecția apărătorilor drepturilor omului din Guatemala (UDEFEGUA), inclusiv 147 de cazuri de incriminare și 26 de asasinate, o creștere de 136 % față de 2017; |
C. |
întrucât apărătorii drepturilor omului se confruntă, de asemenea, cu amenințări, intimidare, stigmatizare și campanii de defăimare din partea unor actori privați și a autorităților din Guatemala, precum și cu persecuții judiciare; întrucât utilizarea abuzivă a procedurilor penale împotriva apărătorilor drepturilor omului pentru a preveni sau a sancționa activitatea acestora rămâne un motiv de îngrijorare; |
D. |
întrucât numărul atacurilor împotriva jurnaliștilor este, de asemenea, foarte îngrijorător, în 2017 fiind înregistrate 93 de atacuri, dintre care patru asasinate; întrucât, având în vedere concentrarea continuă a proprietății asupra mass-mediei în mâinile câtorva companii, organele de presă și jurnaliștii independenți continuă să fie supuși atacurilor și amenințărilor; |
E. |
întrucât violența împotriva femeilor rămâne o problemă gravă în Guatemala, după cum reiese din faptul că numărul deceselor violente în rândul femeilor a crescut cu 8 %, ajungând la 662 de cazuri; întrucât, în 2017, cu ocazia Zilei Internaționale a Femeii, 41 de fete au murit într-un incendiu care a izbucnit într-un cămin de stat pentru minori, unde fuseseră închise în urma unui protest împotriva abuzurilor comise de gardieni; întrucât rata impunității pentru crimele din Guatemala se ridică la 97 %; |
F. |
întrucât, începând din 2007, CICIG luptă împotriva corupției și a impunității la invitația guvernului din Guatemala și în strânsă colaborare cu instituțiile naționale din țară, pentru a identifica și ajuta la desființarea instituțiilor parastatale, și contribuie la consolidarea capacităților instituțiilor judiciare și de securitate ale țării; |
G. |
întrucât, după patru prelungiri ale mandatelor succesive de doi ani ale CICIG, guvernul din Guatemala a solicitat Secretarului General al ONU ca mandatul acesteia să fie reînnoit încă o dată până în septembrie 2019, consolidând astfel și mai mult guvernanța prin anchetele cu impact ridicat ale CICIG și sprijinul acordat statului de drept în Guatemala, precum și consolidând realizările acesteia în ceea ce privește reducerea semnificativă a corupției și combaterea impunității activităților nestatale având legături cu statul (CIACS); |
H. |
întrucât, în aprilie 2018, CICIG și Ministerul Public au prezentat rezultatul noilor anchete privind finanțarea ilegală a partidului FCN, aflat la putere, în timpul campaniei sale electorale; întrucât, în iulie 2018, Curtea Supremă de Justiție a planificat o investigație a activităților președintelui Jimmy Morales cu privire la finanțarea ilegală a campaniei sale electorale; |
I. |
întrucât, la sfârșitul lunii august 2018, guvernul din Guatemala a anunțat anularea mandatului CICIG începând cu septembrie 2019; întrucât, la scurt timp după aceea, guvernul a interzis, de asemenea, revenirea în țară a directorului CICIG, Iván Velásquez, și ulterior a anulat vizele pentru 11 angajați ai CICIG care au investigat cazuri de corupție la nivel înalt; întrucât, în ianuarie 2019, guvernul a anulat în mod unilateral acordul cu ONU privind CICIG cu efect imediat și a solicitat ca CICIG să părăsească țara; întrucât Iván Velásquez este, de asemenea, pus sub acuzare și face obiectul unor campanii de denigrare în curs; |
J. |
întrucât aceste măsuri au fost contestate și anulate de către Curtea Constituțională a Guatemalei; întrucât Curtea Constituțională a dispus, cu unanimitate de voturi, ca guvernul să permită intrarea în țară a lui Iván Velasquez; întrucât aceste hotărâri au fost ignorate de guvern; întrucât Congresul a pregătit o acțiune împotriva Curții Constituționale și a membrilor săi, ceea ce a condus la un conflict flagrant cu statul de drept; |
K. |
întrucât proiectul de lege de reformă nr. 5377 de modificare a Legii privind reconcilierea națională, aprobat de Congres la începutul lunii martie 2019, în a doua lectură din cele trei prevăzute, ar extinde amnistia pentru toate crimele comise de forțele de securitate interne și de persoane care acționează în numele guvernului, inclusiv crimele împotriva umanității, cum ar fi tortura, disparițiile forțate și genocidul; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Comisia Interamericană pentru Drepturile Omului (IACHR) și-au exprimat îngrijorarea cu privire la proiectul de lege și au solicitat ca legislația existentă să nu fie modificată; |
L. |
întrucât, potrivit IACHR, proiectul de lege de reformă nr. 5377 nu respectă angajamentele internaționale ale Guatemalei, ar încălca dreptul internațional și încalcă dispozițiile articolului 171 litera (g) din Constituția Guatemalei, deoarece toate persoanele aflate în închisoare care au fost găsite vinovate de crime politice și crime împotriva umanității comise în timpul conflictului armat și care au fost condamnate pentru acestea ar fi eliberate în câteva ore; |
M. |
întrucât populația Guatemalei trebuie să îndure un nivel extrem de ridicat de insecuritate, și întrucât Poliția civilă națională (PNC) a fost grav subminată în ultimii ani; întrucât au existat acuzații de intimidare și amenințări la adresa magistraților, a judecătorilor, a procurorilor și a actorilor judiciari care au cooperat cu CICIG; |
N. |
întrucât accesul la justiție, condițiile de detenție, comportamentul poliției și acuzațiile de tortură, la care se adaugă corupția, coluziunea și impunitatea la scară largă, rămân un motiv serios de îngrijorare; |
O. |
întrucât Ombudsmanul pentru drepturile omului, al cărui buget a fost tăiat, Ministerul Public și sistemul juridic din Guatemala au luat măsuri importante împotriva impunității și pentru recunoașterea drepturilor omului; întrucât autoritățile din Guatemala încearcă în mod evident să aducă atingere luptei împotriva corupției și a impunității, precum și statului de drept; |
P. |
întrucât, potrivit UDEFEGUA, victimele atacurilor au fost în cea mai mare parte lideri indigeni care apărau dreptul la pământ și teritoriu; întrucât Raportorul special al ONU și-a exprimat îngrijorarea în legătură cu drepturile indigene în urma unor plângeri privind proiecte hidroelectrice, miniere și agroindustriale ale căror licențe și activități au dus la încălcarea drepturilor popoarelor indigene; întrucât Raportorul special al ONU a afirmat, de asemenea, că este îngrijorător faptul că protestele pașnice ale comunităților sunt tratate de stat și de părțile terțe implicate ca situații conflictuale de natură penală care afectează siguranța publică; întrucât Aura Lolita Chávez, apărătoarea indigenă guatemaleză a mediului și finalistă a Premiului Saharov pe 2017 al Parlamentului European a părăsit țara după atacuri grave, amenințări cu moartea și acte de defăimare și s-ar confrunta cu diverse procese judiciare dacă s-ar întoarce; |
Q. |
întrucât, la 9 octombrie 2018, membrii Rezistenței pașnice a mișcării pentru microregiunea Ixquisis, printre alții, au fost atacați de agenții antirevoltă ai PNC, ceea ce a dus la rănirea a șase protestatari; |
R. |
întrucât ambasadorul Suediei în Guatemala a fost declarat persona non grata (declarație anulată ulterior de către Curtea Constituțională) pentru presupusa susținere a activității CICIG din țară; |
S. |
întrucât sunt prevăzute alegeri generale și prezidențiale în Guatemala pe 16 iunie și 11 august 2019; |
T. |
întrucât dezvoltarea și consolidarea democrației și a statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale trebuie să facă parte integrantă din politica externă a UE, inclusiv din Acordul de asociere încheiat în 2012 între Uniunea Europeană și țările din America Centrală; întrucât acest acord include o clauză referitoare la democrație, care este un element esențial al acordului; întrucât Guatemala este al treilea cel mai mare beneficiar din America Centrală al asistenței bilaterale pentru dezvoltare acordate de UE, asistența respectivă ridicându-se la 167 de milioane EUR în perioada 2014-2020 și axându-se pe securitatea alimentară, soluționarea conflictelor, pace, securitate și competitivitate, |
1. |
își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul tot mai mare de asasinate și de acte de violență și la lipsa de securitate pentru toți cetățenii, mai ales pentru femei și apărătorii drepturilor omului; reamintește importanța unui sistem de justiție independent și eficace și necesitatea de a pune capăt impunității; regretă faptul că guvernul din Guatemala continuă să încalce statul de drept și separarea puterilor; reamintește că separarea puterilor și respectarea statului de drept constituie un principiu esențial al democrațiilor liberale; |
2. |
invită autoritățile guatemaleze să pună capăt tuturor actelor de intimidare a societății civile din Guatemala, îndeosebi a organizațiilor pentru drepturile omului, să respecte ordinea constituțională și să garanteze drepturile fundamentale ale tuturor cetățenilor guatemalezi; subliniază că o societate civilă dinamică este esențială pentru un stat mai responsabil, mai receptiv, mai incluziv și mai eficient la toate nivelurile și, prin urmare, mai legitim; insistă ca toate instituțiile care apără democrația constituțională și drepturile omului în Guatemala să fie sprijinite și consolidate; reamintește că este esențial să se garanteze un sistem judiciar independent și să se asigure un sistem juridic imparțial; atrage atenția că acestea sunt esențiale pentru a consolida eforturile de combatere a corupției și a impunității; consideră că acuzațiile de intimidare și amenințările la adresa magistraților, a judecătorilor și a procurorilor ar trebui să conducă la acțiuni imediate pentru a proteja instituțiile judiciare ale țării și pe reprezentanții acestora; îndeamnă executivul guatemalez să asigure fără întârziere independența sistemului judiciar și să garanteze libertatea presei și a mass-mediei; |
3. |
este convins că CICIG a jucat un rol esențial în Guatemala și că activitatea sa de combatere a impunității și a corupției și de pregătire a anchetelor pentru procesele desfășurate de instituțiile guatemaleze este crucială pentru respectarea statului de drept; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația actuală cu care se confruntă CICIG în Guatemala și solicită guvernului guatemalez să pună capăt tuturor atacurilor ilegale împotriva CICIG și a personalului său național și internațional; |
4. |
salută, în acest context, decizia de punere în aplicare a Comisiei din septembrie 2018 de a sprijini extinderea mandatului CICIG cu o sumă suplimentară de 5 milioane EUR din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) destinată programului anual de acțiune pentru Guatemala pe 2018; invită Comisia să verse în regim de urgență suma convenită de 5 milioane EUR și să continue toate programele aprobate cu CICIG; solicită Comisiei să fie pregătită să coopereze cu CICIG după septembrie 2019 și să o finanțeze în continuare, sprijinind activ o astfel de prelungire; |
5. |
este convins că propunerea de modificare a legii privind reconcilierea națională reprezintă o amenințare semnificativă la adresa statului de drept din Guatemala și ar submina drastic progresele importante obținute de instanțele naționale în lupta împotriva impunității; împărtășește opinia Înaltului Comisar al ONU că amnistia prevăzută în proiectul de lege pentru cei care încalcă drepturile omului, autorii crimelor împotriva umanității și criminalii de război ar alimenta și mai mult violența în țară; observă că astfel de acțiuni violente ar putea include acte de răzbunare comise de deținuții eliberați, care ar putea conduce la destabilizarea societății; îndeamnă, așadar, Congresul Guatemalei să nu adopte proiectul de lege; |
6. |
solicită realizarea unui studiu independent sub egida Organizației Națiunilor Unite, care să reflecte impactul final al activității CICIG asupra sistemului de justiție din Guatemala și contribuția sa la stabilitatea politică a țării, precum și rezultatul acordului semnat între CICIG și Curtea supremă electorală; |
7. |
este îngrijorat de propunerea legislativă privind organizațiile neguvernamentale pentru dezvoltare; solicită Congresului Guatemalei ca, în conformitate cu avizul tehnic al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, să nu adopte acest proiect de lege, care, dacă ar fi adoptat, ar putea limita libertatea de exprimare și cea de întrunire a ONG-urilor, ar putea limita accesul acestora la finanțare și restrânge definiția lor, limitându-le astfel sfera de acțiune și afectându-le activitățile, și ar putea conduce la interzicerea lor arbitrară; reamintește autorităților și instituțiilor din Guatemala că este necesar să creeze și să mențină un mediu sigur și favorabil pentru ca ONG-urile să își exprime liber opiniile și să își desfășoare activitatea în beneficiul întregii societăți; |
8. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la plângerile referitoare la lipsa unor consultări libere, prealabile și în cunoștință de cauză (Convenția nr. 169 a OIM); reamintește recomandarea Raportorului special al ONU ca drepturile popoarelor indigene să fie pe deplin respectate în conformitate cu standardele internaționale, care includ dreptul la o consultare liberă, prealabilă și în cunoștință de cauză; reamintește că întreprinderile naționale și internaționale au obligații care decurg direct din tratate și din alte norme naționale și internaționale privind drepturile omului și drepturile de mediu, aplicabile de-a lungul lanțurilor lor valorice, și că, dacă se constată că întreprinderile au provocat sau au contribuit la un prejudiciu, ele trebuie să le ofere persoanelor sau comunităților afectate măsuri reparatorii efective sau să participe la acestea; relevă că printre aceste măsuri se numără cele de restituire, despăgubire, reabilitare și garanții privind nerepetarea; reamintește că guvernele au responsabilitatea de a proteja drepturile omului și de a-i aduce în fața justiției pe cei care încalcă aceste drepturi; |
9. |
își reiterează solicitarea privind protecția apărătorilor drepturilor omului, în special a femeilor apărătoare ale drepturilor omului; salută și sprijină acțiunile întreprinse până în prezent de ambasadele europene și Delegația UE din Guatemala; solicită Uniunii Europene să mențină și, dacă este necesar, să extindă proiectele care sprijină activitățile organizațiilor naționale și internaționale din Guatemala; |
10. |
insistă ca autoritățile guatemaleze să proclame și să asigure protecția juridică și fizică a finalistei Premiului Saharov Lolita Chávez, în cazul în care aceasta s-ar decide să se întoarcă în țara sa; |
11. |
îndeamnă ca alegerile din Guatemala să se desfășoare într-o manieră pașnică și transparentă și să fie asigurată securitatea tuturor candidaților; accentuează că Curtea supremă electorală trebuie să acționeze independent, fără imixtiuni ale instituțiilor de stat sau ale actorilor statali; se oferă să trimită o misiune UE de experți electorali; |
12. |
deplânge faptul că, după mai mult de 20 de ani, acordurile de pace guatemaleze nu au fost încă puse în aplicare și chiar există pericolul abandonării lor; încurajează ferm toți actorii naționali și internaționali să depună toate eforturile posibile pentru a accelera aplicarea lor deplină; în acest sens, invită guvernul guatemalez să asigure controlul democratic și politic, precum și profesionalizarea PNC și a altor instituții, cum ar fi CONRED, coordonatorul național pentru limitarea catastrofelor, pentru a preveni militarizarea lor și canalizarea fondurilor umanitare prin intermediul armatei, deoarece acest lucru nu este conform cu obiectivele acordurilor de pace; |
13. |
reamintește guvernului guatemalez că Acordul de asociere UE-America Centrală include ca element esențial o clauză privind drepturile omului, iar statutul de membru poate fi suspendat în cazul încălcării clauzei respective; invită Uniunea Europeană și statele sale membre să recurgă la mecanismele prevăzute în Acordul de asociere și Acordul de dialog politic și de cooperare pentru a încuraja insistent Guatemala să urmărească un plan ambițios în domeniul drepturilor omului și combaterea impunității; |
14. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Republicii Guatemala, Comisiei internaționale împotriva impunității în Guatemala (CICIG), Secretariatului pentru integrarea economică a Americii Centrale (SIECA), Parlamentului Central American și copreședinților Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane. |
(1) JO C 301 E, 13.12.2007, p. 257.
(2) JO C 434, 23.12.2015, p. 181.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/98 |
P8_TA(2019)0207
Punerea în aplicare a Regulamentului privind sistemul generalizat de preferințe (SGP)
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 978/2012 privind SGP (2018/2107(INI))
(2021/C 23/16)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (1), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 607/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 552/97 al Consiliului de retragere temporară a beneficiului preferințelor tarifare generalizate al Myanmar/Birmania (2) și Rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la restabilirea accesului Myanmarului/Birmaniei la preferințele tarifare generalizate (3), |
— |
având în vedere evaluarea la jumătatea perioadei a actualului regulament privind SGP din iulie 2018 (4) și Raportul Comisiei privind aplicarea Regulamentului (UE) nr. 978/2012 (5) însoțit de documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 4 octombrie 2018 (6), |
— |
având în vedere rapoartele Comisiei din 28 ianuarie 2016 și din 19 ianuarie 2018 privind sistemul generalizat de preferințe pentru perioadele 2014-2015 (7) și, respectiv, 2016-2017 (8), în care se evaluează efectele SGP punând accentul pe performanțele beneficiarilor SGP+, |
— |
având în vedere audierea publică privind SGP organizată de Comisia pentru comerț internațional (INTA) la 16 februarie 2016, schimbul de opinii privind aplicarea SGP+ pentru Sri Lanka din 21 martie 2017 și schimbul de opinii referitor la punerea în aplicare a Regulamentului SGP din 19 februarie 2018, |
— |
având în vedere articolele 5 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
— |
având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
— |
având în vedere decizia Ombudsmanului European în cazul 1409/2014/MHZ privind neefectuarea de către Comisia Europeană a unei evaluări prealabile a impactului asupra drepturilor omului în contextul acordului de liber schimb dintre UE și Vietnam (9), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a recomandărilor Parlamentului din 2010 privind standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor (10), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2018 referitoare la Raportul anual 2017 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (11), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 27 aprilie 2017 referitoare la Inițiativa emblematică a UE în sectorul confecțiilor (12), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la stadiul punerii în aplicare a Pactului de sustenabilitate în Bangladesh (13), |
— |
având în vedere parteneriatele din proprie inițiativă cu anumite țări, precum Pactul de sustenabilitate pentru Bangladesh și Inițiativa pentru drepturile lucrătorilor din Myanmar, |
— |
având în vedere strategia comună din 2007 a UE și a statelor sale membre, intitulată „Ajutorul pentru comerț: Intensificarea sprijinului acordat de UE țărilor aflate în curs de dezvoltare în privința necesităților comerciale”, |
— |
având în vedere obiectivele ONU de dezvoltare durabilă (ODD) pentru 2030, |
— |
având în vedere convențiile de bază ale Organizației Internaționale a Muncii privind munca copiilor, munca forțată, discriminarea, libertatea de asociere și negocierea colectivă, |
— |
având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2016 privind UE și lanțurile valorice globale responsabile, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la impactul comerțului internațional și al politicilor comerciale ale UE asupra lanțurilor valorice globale (14), |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă (15), |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A8-0090/2019), |
A. |
întrucât UE a fost prima care a pus în aplicare un SGP în 1971 în urma recomandării Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) ca țările industrializate să acorde preferințe comerciale generalizate, nereciproce și nediscriminatorii țărilor în curs de dezvoltare, ajutându-le astfel să genereze venituri suplimentare prin comerțul internațional, într-un efort de a reduce sărăcia, de a promova buna guvernanță și de a susține dezvoltarea sustenabilă; |
B. |
întrucât articolul 207 din TFUE prevede că politica comercială a UE se desfășoară în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a UE și promovează valorilor apărate de Uniune, prevăzute la articolul 2 din TUE și contribuie la urmărirea obiectivelor enumerate la articolul 21, precum consolidarea democrației și a statului de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților și drepturilor fundamentale, egalitatea, respectarea demnității umane și protecția mediului și a drepturilor sociale; |
C. |
întrucât în concluziile sale, Ombudsmanul UE a afirmat următoarele: o bună administrare înseamnă respectarea drepturilor fundamentale; dacă drepturile fundamentale nu sunt respectate, nu poate exista o bună administrare; instituțiile și organismele UE trebuie să ia întotdeauna în considerare conformitatea acțiunilor lor cu drepturile fundamentale și ar trebui să urmărească, de asemenea, promovarea cauzei drepturilor omului în țările partenere; |
D. |
întrucât actualul SGP a fost instituit prin Regulamentul (UE) nr. 978/2012, adoptat în temeiul articolului 207 din TFUE în cadrul procedurii legislative ordinare, Parlamentul European asumându-și pentru prima dată rolul de colegiuitor în privința unui regulament privind SGP; |
E. |
întrucât, potrivit articolului 40 din Regulamentul privind SGP, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la aplicarea Regulamentului privind SGP la cinci ani de la adoptare, care ar trebui să constituie o sursă de inspirație pentru următorul Regulament privind SGP care trebuie adoptat până în 2022; întrucât prezentul regulament este în vigoare de la 1 ianuarie 2014; întrucât a fost efectuată o evaluare independentă aprofundată a funcționării prezentului regulament în vederea furnizării informațiilor pentru exercițiul de revizuire al Comisiei și întrucât a fost elaborată o listă de recomandări concrete; |
F. |
întrucât sistemul are trei elemente constitutive: schema generală SGP, schema de stimulente SGP+ și schema „totul în afară de arme” (EBA); întrucât beneficiarii SGP standard – actualmente 18 țări – beneficiază de taxe vamale reduse pentru 66 % din categoriile de produse ale UE; întrucât opt beneficiari ai SGP+ exportă aproximativ 66 % din toate categoriile de produse scutite de taxe vamale în schimbul angajamentului lor de a pune în aplicare efectiv cele 27 de convenții internaționale de bază care reglementează drepturile forței de muncă, drepturile omului, buna guvernanță și aspectele de mediu; întrucât 49 dintre țările cel mai puțin dezvoltate incluse în schema EBA din cadrul SGP beneficiază de acces fără taxe vamale pe piața UE pentru toate produsele, cu excepția armelor și muniției; întrucât toate țările beneficiare au obligații care decurg din convenții internaționale în domeniul drepturilor omului și al drepturilor lucrătorilor în temeiul Regulamentului privind SGP, în timp ce țările SGP + sunt, de asemenea, obligate să respecte convențiile internaționale privind mediul și buna guvernanță; întrucât numai schema SGP+ prevede un dialog structurat, care evaluează punerea efectivă în aplicare a convențiilor respective de către țările beneficiare; întrucât țările care beneficiază de SGP trebuie, de asemenea, să fie capabile să introducă standarde și norme internaționale, inclusiv să elaboreze, să aplice și să asigure respectarea unei legislații corespunzătoare, mai ales în ceea ce privește instituirea statului de drept și combaterea corupției; |
G. |
întrucât obiectivele-cheie ale reformei SGP din 2012 au fost să se pună mai mult accent pe țările nevoiașe – țările cel mai puțin dezvoltate și alte țări cu venituri mici și cu venituri inferioare, să se promoveze în continuare principiile de bază ale dezvoltării durabile și ale bunei guvernanțe, să se sporească stabilitatea și previzibilitatea și să se amelioreze securitatea juridică pentru operatorii economici; |
H. |
întrucât mai multe convenții, orientări și norme internaționale au scopul de a preveni încălcările drepturilor omului; întrucât, în special, țările care beneficiază de SGP au obligația de a aplica aceste orientări și de a crea condițiile juridice și economice adecvate în care întreprinderile să funcționeze și să își găsească un loc în lanțurile de aprovizionare globale; |
I. |
întrucât UE ar trebui să răspundă și mai eficace la dumpingul social și de mediu și la practicile comerciale și concurențiale neloiale, asigurând, în plus, condiții de concurență echitabile; |
J. |
întrucât, în mai multe țări, zonele libere industriale pentru export (ZIE) sunt exceptate de la dreptul național al muncii, împiedicându-se astfel dreptul deplin de a exercita o activitate sindicală sau de a solicita despăgubiri legale; întrucât acestea constituie o încălcare a standardelor fundamentale ale OIM și ar putea avea și alte efecte negative asupra drepturilor omului; |
K. |
întrucât egalitatea de gen în toate politicile UE este consacrată la articolul 8 din TFUE; întrucât, din cauza inegalităților structurale de gen, acordurile comerciale și de investiții tind să afecteze în mod diferit femeile și bărbații; întrucât, conform datelor OIM, în 2012 la nivel mondial, 21 de milioane de persoane, dintre care 55 % femei și fete, au fost victime ale muncii forțate, 90 % dintre acestea fiind exploatate în sectorul privat; |
L. |
întrucât articolul 19 alineatul (6) din Regulamentul privind SGP impune Comisiei să ia în considerare „toate informațiile relevante” pentru a stabili dacă țările care beneficiază de SGP își respectă în mod corespunzător obligațiile privind drepturile omului, inclusiv informațiile furnizate de societatea civilă; întrucât implicarea societății civile și a partenerilor sociali în punerea în aplicare a SGP poate spori legitimitatea și eficacitatea politicii comerciale comune a UE; |
M. |
întrucât Regulamentul privind SGP permite UE să suspende preferințele în cazurile cele mai grave de încălcări ale drepturilor omului în temeiul capitolului V articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind SGP, care prevede retragerea temporară a tratamentului preferențial pentru o serie de motive, inclusiv încălcările sistematice ale principiilor definite în convențiile enumerate în anexa VIII partea A; |
N. |
întrucât Comisia a inițiat această procedură în cazul Cambodgiei și este în curs de a începe investigații în legătură cu Myanmar/Birmania pentru încălcări ale drepturilor omului în cadrul eventualei retrageri din regimul „Totul în afară de arme”, |
Principalele concluzii și recomandări
1. |
salută evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a actualului Regulament privind SGP, care analizează dacă este probabilă realizarea obiectivelor stabilite în acesta; salută faptul că noul regulament a atras o creștere a exporturilor beneficiarilor inițiativei „Totul în afară de arme” (EBA) și ale beneficiarilor SGP +, un factor important ce contribuie semnificativ la eradicarea sărăciei; |
2. |
constată cu satisfacție că în 2016 în UE au intrat importuri în valoare de 62,6 miliarde EUR în temeiul preferințelor din SGP (cu o tendință de creștere), defalcate după cum urmează: 31,6 miliarde EUR din partea beneficiarilor SGP standard, aproximativ 7,5 miliarde EUR din partea beneficiarilor SGP + și 23,5 miliarde EUR din partea beneficiarilor EBA (date ale Eurostat din septembrie 2017); |
3. |
reamintește că SGP ajută industriile țărilor în curs de dezvoltare să depășească dificultățile pe care le întâmpină pe piețele de export din cauza costurilor inițiale ridicate; reamintește că, în conformitate cu obiectivele UNTCAD, țintele SGP constau în creșterea veniturilor din exporturi, încurajarea industrializării țărilor în curs de dezvoltare și, în consecință, a țărilor cel mai puțin dezvoltate și accelerarea ritmului lor de creștere, în vederea eradicării sărăciei; |
4. |
subliniază că SGP+ este un instrument esențial al politicii comerciale a UE, care oferă un acces mai bun pe piață și este însoțit de un mecanism strict de monitorizare, pentru a promova drepturile omului și ale lucrătorilor, protecția mediului și buna guvernanță în țările vulnerabile aflate în curs de dezvoltare; |
5. |
ia act de faptul că actualul regulament privind SGP este în vigoare de trei ani, de la începutul procesului de evaluare la jumătatea perioadei, ceea ce a permis deja identificarea unor elemente care trebuie luate în considerare în vederea reformării în următorul Regulament privind SGP; salută recomandările formulate în raportul final de evaluare la jumătatea perioadei; |
6. |
subliniază faptul că SGP, fiind o parte a politicii comerciale a UE, trebuie să se bazeze pe principiile politicii externe a UE (eficacitate, transparență și valori), consacrate la articolul 21 din TUE; subliniază faptul că articolul 208 din TFUE stabilește principiul coerenței politicilor de dezvoltare și stabilește ca principal obiectiv eradicarea sărăciei; subliniază reafirmarea acestor principii în comunicarea Comisiei „Comerț pentru toți”; |
7. |
recunoaște faptul că SGP+ joacă un rol important în promovarea la nivel internațional a drepturilor lucrătorilor, a drepturilor omului, a bunei guvernanțe și a standardelor de protecție a mediului în țările beneficiare, nu doar prin crearea de stimulente pentru respectarea acestor standarde, ci și prin punerea la dispoziție a unei platforme pentru dialogul regulat în domeniile care intră sub incidența convențiilor și promovarea implicării în reforme substanțiale; |
8. |
recunoaște că schema SGP a adus câștiguri economice țărilor beneficiare și Uniunii Europene, prin creșterea exporturilor către UE și îmbunătățirea ratelor de utilizare a preferințelor de către beneficiarii EBA și SGP+; îndeamnă UE să depună eforturi pentru a crește gradul de cunoaștere a normelor SGP în țările beneficiare cu scopul de a promova o adoptare chiar mai bună a schemei; solicită Comisiei să evalueze distribuirea câștigurilor din SGP, acolo unde este posibil, pe baza disponibilității datelor; ia act de faptul că, în unele cazuri, creșterea exporturilor și a oportunităților economice a avut, de asemenea, un impact negativ neintenționat asupra drepturilor fundamentale și a dezvoltării sociale, de exemplu conducând la acapararea terenurilor sau la nerespectarea drepturilor lucrătorilor; subliniază, prin urmare, că preferințele comerciale trebuie să fie urmate de punerea în aplicare a convențiilor internaționale și a reformelor, astfel încât să se prevină situația în care programele SGP duc la creșterea nivelurilor de dumping social și de mediu; |
9. |
salută mecanismul simplificat de acces la SGP+ care urmărește să sporească atractivitatea acestuia pentru țările beneficiare ale SGP standard; subliniază faptul că multe dintre țările candidate pentru SGP+ au ratificat mai multe convenții internaționale necesare pentru aderarea la SGP+; subliniază că monitorizarea îmbunătățită, constantă și sistematică a procesului de punere în aplicare este de o importanță capitală și poate fi realizată prin intensificarea cooperării dintre toți actorii, pentru a îmbunătăți colectarea de informații și analiza aprofundată, utilizând toate informațiile și resursele disponibile, cum ar fi rapoartele organismelor internaționale de monitorizare, inclusiv ONU, OIM, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și incluzând implicarea directă a societății civile și a partenerilor sociali în acest proces; subliniază că acest lucru este necesar pentru a exploata întregul potențial al SGP + în scopul de a îmbunătăți situația drepturilor lucrătorilor, promovarea egalității de gen și abolirea muncii copiilor și a muncii forțate prin punerea efectivă în aplicare a celor 27 de convenții; |
10. |
îndeamnă Comisia să abordeze problemele legate de reducerea spațiului de acțiune pentru societatea civilă și protecția apărătorilor drepturilor omului aflați în pericol atunci când intră în dialog cu țările care beneficiază de SGP + și prin angajamentul ferm EBA, deoarece aceste chestiuni sunt legate în mod direct de obligațiile în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și al dispozițiilor relevante ale convențiilor de bază ale OIM, în conformitate cu comunicarea „Comerț pentru toți” a Comisiei; în plus, solicită Comisiei să exploreze noi opțiuni pentru participarea structurată, formală și independentă a societății civile, a reprezentanților sindicatelor și a sectorului privat, care ar putea fi o cale potențială de consolidare a procesului de monitorizare; |
11. |
subliniază că, per ansamblu, schema SGP pare să fi creat stimulente pentru ratificarea convențiilor internaționale și, prin urmare, a creat un cadru mai propice progreselor; subliniază importanța punerii în aplicare prin intermediul măsurilor menite să asigure faptul că SGP promovează o dezvoltare ecologică pozitivă; recomandă includerea Acordului de la Paris în lista celor 27 de convenții internaționale de bază pe care țările beneficiare SGP+ trebuie să le respecte; subliniază că trebuie realizate mai multe progrese în țările beneficiare pentru a ajunge la un model de dezvoltare durabilă; |
12. |
recunoaște progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare eficace, realizată prin intensificarea monitorizării și a dialogului dintre UE și țările beneficiare, în special în materie de monitorizare a punerii în aplicare a celor 27 de convenții de bază; subliniază necesitatea continuării coordonării între Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), delegațiile UE, misiunile diplomatice ale statelor membre, guvernele țărilor beneficiare, organizațiile internaționale, întreprinderile, partenerii sociali și societatea civilă, pentru a asigura o mai bună colectare a informațiilor și o analiză mai profundă a exercițiului de monitorizare; recomandă, pe cât posibil, o mai mare transparență și o comunicare sporită între colegiutori și părțile interesate în cadrul proceselor de retragere din SGP, în special pe parcursul procedurii de investigație a Comisiei; |
13. |
recunoaște că ratificarea și progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a convențiilor relevante sunt criterii de referință importante pentru a realiza progresele necesare în cadrul schemei; solicită Comisiei să se asigure că acțiunile întreprinse pentru a monitoriza punerea în aplicare efectivă a convențiilor de către țările beneficiare sunt pe deplin conforme cu documentele de strategie de țară, cu scopul de a asigura coerența politicilor, consecvența și integrarea drepturilor omului în politica comercială; |
14. |
subliniază necesitatea unui angajament continuu și a îmbunătățirii în continuare a transparenței în ceea ce privește monitorizarea SGP +, asigurând totodată faptul că UE își poate menține influența deplină asupra țărilor beneficiare în acest dialog, în special în cadrul exercițiului fișelor de evaluare; invită Comisia să ia în considerare măsuri suplimentare în acest domeniu și în domeniul dialogului cu țările beneficiare pentru a spori transparența, supravegherea și eficacitatea sistemului; |
15. |
consideră că orice decizie de suspendare a preferințelor trebuie să fie complet compatibilă cu obiectivul general de atenuare a sărăciei și subliniază că actele legislației secundare a UE trebuie să fie elaborate și interpretate în conformitate cu legislația primară a UE și cu principiile generale ale dreptului UE în această privință; subliniază, prin urmare, necesitatea de a menține actuala abordare specifică pentru retragerea preferințelor și de a garanta că această retragere este limitată la anumite sectoare și este concepută astfel încât să reducă la minimum efectele negative asupra populației locale; invită Comisia să folosească retragerile treptate ale preferințelor comerciale sau alte măsuri de retragere limitate în timp, după caz; subliniază, în cele din urmă, că retragerea preferințelor comerciale ar trebui să fie considerată drept o măsură de ultimă instanță aplicată doar în cazul unor deficiențe grave în punerea în aplicare efectivă a convențiilor internaționale și dacă țara beneficiară dovedește o lipsă clară a voinței și a implicării în vederea soluționării acestora; subliniază, în același timp, caracterul condițional al schemelor și că această condiție ar trebui utilizată pentru a menține credibilitatea fiecărei scheme și pentru a asigura luarea măsurilor în cazul încălcărilor grave și sistematice ale convențiilor; |
16. |
salută deciziile recente ale Comisiei de a lansa procesul de retragere a preferințelor acordate Cambodgiei în cadrul EBA și de a trimite o misiune la nivel înalt, în regim de urgență, în Myanmar/Birmania, ca reacție la situația drepturilor omului din ambele țări; se așteaptă ca Comisia să informeze și să implice Parlamentul în următoarele etape, inclusiv în ceea ce privește suspendarea preferințelor; |
17. |
ia act de faptul că numărul țărilor beneficiare a scăzut semnificativ ca urmare a reformei criteriilor de eligibilitate care, împreună cu graduarea produselor, a dus la o scădere, în termeni globali, a volumului importurilor UE provenite din țări SGP; recunoaște că aceste reforme permit focalizarea preferințelor asupra țărilor care au cel mai mult nevoie de ele; solicită Comisiei să asigure coerența și consecvența între schemele SGP și ALS în cadrul evaluării impactului pentru următorul regulament, pentru a garanta rolul central al SGP pentru țările în curs de dezvoltare în politica comercială a UE; constată, în acest sens, că țările beneficiare ale EBA se confruntă cu o presiune concurențială din ce în ce mai mare din partea țărilor care au încheiat acorduri de liber schimb cu UE; constată, de asemenea, că unele țări supuse anterior monitorizării SGP + fac în prezent obiectul unor acorduri de liber schimb care includ capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă, care ar trebui să fie eficace și aplicabile; |
18. |
regretă faptul că SGP, în special în cazul celor 29 de țări beneficiare ale EBA, nu a adus nicio schimbare și, în unele cazuri, a adus o deteriorare a profilului diversificării exporturilor la nivelul produselor; regretă, de asemenea, faptul că nu a contribuit suficient la diversificarea economică; solicită adoptarea de măsuri suplimentare pentru a spori diversificarea exporturilor din țările SGP; regretă faptul că diversificarea în rândul beneficiarilor pare să fi fost îngreunată de interzicerea posibilității de cumulare cu țări care au ieșit din SGP, deoarece nu mai pot beneficia de regulile de origine aplicabile beneficiarilor SGP; solicită ferm ca această posibilitate să fie reintrodusă, în special pentru țările cele mai vulnerabile; ia act de scăderea semnificativă a diversificării exporturilor în toate sectoarele în cazul beneficiarilor SGP standard; invită din nou Comisia să ia în considerare reformarea și extinderea listei produselor reglementate de regulament, în special în ceea ce privește produsele semifinite și cele finite și, dacă este necesar, atenuarea regulilor de origine pentru țările cele mai vulnerabile; încurajează și mai mult țările care beneficiază de SGP să introducă măsuri eficace de diversificare a produselor; în acest sens, subliniază necesitatea de a oferi acces la cunoaștere și tehnologie pentru diversificarea produselor, astfel încât exporturile să facă față concurenței globale, în special în Europa; |
19. |
invită țările care beneficiază de SGP să instituie și să pună în aplicare în mod eficient măsuri legale pentru protejarea proprietății intelectuale; |
20. |
salută faptul că rata de utilizare a preferințelor de către beneficiarii EBA este ridicată; subliniază importanța consolidării capacităților în țările beneficiare pentru a le sprijini, astfel încât să beneficieze în cea mai mare măsură posibilă de această schemă; solicită ca măsurile prevăzute în inițiativa „ajutor pentru comerț” să fie utilizate mai eficace în acest sens; este de opinie că ar trebui să se ia în considerare includerea serviciilor în următorul regulament privind SGP, pentru a promova în continuare sporirea diversificării; subliniază, în plus, în acest context, importanța unei abordări business-to-business; solicită crearea unor platforme sectoriale multilaterale și a unor facilități online, care să reunească întreprinderile de export din țările care beneficiază de SGP, întreprinderile de import din UE și eventualii actori noi de ambele părți – care în prezent nici nu exportă, nici nu importă – pentru a face schimb de bune practici și pentru a sensibiliza cu privire la normele, condițiile și perspectivele economice pe care le oferă SGP; |
21. |
salută finalizarea primei anchete de salvgardare desfășurată în temeiul regulamentului și consideră că această clauză ar trebui să asigure faptul că sunt protejate interesele financiare, economice, sociale și de mediu ale UE; subliniază că, atunci când se acordă preferințe pentru produse sensibile, trebuie să li se permită acestora să beneficieze de un tratament special pentru a evita periclitarea anumitor sectoare; |
22. |
subliniază faptul că întreg teritoriul țărilor beneficiare, inclusiv zonele libere industriale pentru export, trebuie să fie reglementate de sistem și de obligațiile care decurg din ratificarea convențiilor relevante; îndeamnă țările beneficiare să pună în aplicare în mod eficient standardele de muncă și îndeamnă Comisia să abordeze încălcările standardelor OIM, inclusiv ale negocierii colective și libertății de asociere în zonele libere industriale pentru export situate în țările beneficiare actuale sau potențiale, precum și să se asigure că sunt eliminate orice excepții; invită Comisia să analizeze mijloacele prin care să garanteze că produsele din zonele libere industriale pentru export nu beneficiază de sistemele de preferințe, deoarece acestea beneficiază de derogări de la legislația națională, încălcând convențiile internaționale relevante; |
23. |
subliniază că SGP a făcut mai dinamic sectorul întreprinderilor, a contribuit la emanciparea economică a femeilor într-o anumită măsură și a favorizat participarea lor în rândul forței de muncă, în special în industriile țărilor exportatoare care fac schimburi comerciale cu UE; subliniază, în acest sens, că este important să se creeze un mediu de afaceri adecvat pentru ca femeile să profite de aceste noi competențe și experiențe și pentru a putea avansa în structurile întreprinderilor sau pentru a-și putea înființa propriile întreprinderi noi; cu toate acestea, observă că femeile continuă să fie discriminate și își exprimă îngrijorarea cu privire la condițiile de muncă ale femeilor, în special în sectorul produselor textile și de îmbrăcăminte; reiterează Rezoluția Parlamentului din 27 aprilie 2017 și invită Comisia să-i dea curs; |
24. |
salută efectul pe care l-a avut SGP asupra unor tehnologii mai curate și mai sigure și asupra inițiativelor voluntare în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, ceea ce a avut un impact pozitiv direct asupra lucrătorilor și a mediului; consideră că ar trebui prevăzute măsuri care să încurajeze mai departe această evoluție și s-o evalueze în mod corect; recunoaște necesitatea de a găsi un echilibru corect între acțiunile de reglementare și cele voluntare privind obligația de diligență a întreprinderilor în această privință și invită Comisia să analizeze modalitățile de stabilire a obligațiilor de diligență; |
25. |
consideră că UE ar trebui să asigure coerența politicilor, încurajând alți actori internaționali, cum ar fi întreprinderile multinaționale, să participe pe deplin la îmbunătățirea drepturilor omului, a drepturilor sociale și a standardelor de mediu la nivel mondial, nu în ultimul rând prin obligarea operatorilor economici să instituie practici privind obligația de diligență, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; invită Comisia să dea dovadă de spirit de lider pentru a se asigura că drepturile omului și drepturile lucrătorilor sunt respectate în lanțurile valorice globale și să informeze cu privire la punerea în aplicare a Rezoluției Parlamentului din 2016 referitoare la punerea în aplicare a recomandărilor Parlamentului privind standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor, inclusiv apelul său de a include responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) în regulament și de a reforma normele OMC pentru a institui cerințe privind obligația de diligență și transparența în cadrul lanțurilor de aprovizionare, pe baza principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
26. |
reamintește că, în interesul coerenței cu politicile altor actori internaționali, cum ar fi întreprinderile multinaționale, UE trebuie să încurajeze participarea deplină la îmbunătățirea respectării drepturilor omului, a drepturilor copiilor, a drepturilor sociale, a drepturilor de mediu și a sănătății publice la nivel mondial; invită UE să se asigure că se respectă acele drepturi ale omului reprezentate de drepturile lucrătorilor în cadrul lanțurilor valorice globale, și anume de-a lungul întregului lanț de aprovizionare; |
27. |
invită Comisia să analizeze, în ceea ce privește următorul regulament SGP, posibilitatea introducerii unor preferințe tarifare suplimentare pentru produsele care au fost produse în mod durabil, iar acest lucru poate fi demonstrat; consideră că bunurile ar trebui supuse, pe bază voluntară, unei proceduri de certificare în ceea ce privește modul sustenabil în care au fost produse și ar trebui prezentate documentele justificative aferente la momentul importului în UE; |
o
o o
28. |
îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) JO L 303, 31.10.2012, p. 1.
(2) JO L 181, 29.6.2013, p. 13.
(3) JO C 55, 12.2.2016, p. 112.
(4) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/october/tradoc_157434.pdf
(5) COM(2018)0665.
(6) SWD(2018)0430.
(7) COM(2016)0029.
(8) COM(2018)0036.
(9) https://www.ombudsman.europa.eu/ro/decision/en/64308
(10) JO C 101, 16.3.2018, p. 19.
(11) Texte adoptate, P8_TA(2018)0515
(12) JO C 298, 23.8.2018, p. 100.
(13) JO C 331, 18.9.2018, p. 100.
(14) JO C 337, 20.9.2018, p. 33.
(15) http://www.europarl.europa.eu/RegData/organes/conf_pres_groupes/proces_verbal/2002/12-12/CPG_PV(2002)12-12(ANN01)_EN.doc
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/105 |
P8_TA(2019)0211
Echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (2019/2614(RSP))
(2021/C 23/17)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
— |
având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019 al Comisiei, |
— |
având în vedere recomandarea Consiliului din 11 februarie 2019 privind numirea unui membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene (BCE), |
— |
având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din TFUE, în temeiul căruia Consiliul European a consultat Parlamentul, |
— |
având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 11.2, |
— |
având în vedere Raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0144/2019), |
— |
având în vedere alegerea, de către Consiliul supraveghetorilor Autorității Bancare Europene din 19 februarie 2019, a lui José Manuel Campa în calitate de președinte al Autorității Bancare Europene, |
— |
având în vedere articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (1), |
— |
având în vedere Raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0146/2019), |
— |
având în vedere propunerea Comisiei din 30 ianuarie 2019 de numire a lui Sebastiano Laviola ca membru al Comitetului Unic de Rezoluție, |
— |
având în vedere articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (2), |
— |
având în vedere Raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0148/2019), |
— |
având în vedere scrisorile trimise Președintelui Comisiei și președintelui în exercițiu al Consiliului Uniunii Europene de către Președintele Parlamentului European, la 5 martie 2019, |
— |
având în vedere scrisoarea trimisă Președintelui Comisiei Europene de către Președintele Parlamentului European la 5 martie 2019 și răspunsul Președintelui Comisiei din 11 martie 2019, |
— |
având în vedere scrisoarea trimisă Președintelui Consiliului de către Președintele Parlamentului European, la 23 martie 2018, |
— |
având în vedere scrisoarea trimisă Președintelui Eurogrupului de către președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, la 8 martie 2018, |
— |
având în vedere indicele egalității de gen al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) pe 2017, |
— |
având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) și articolul 228a din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, potrivit articolului 8 din TFUE, integrarea perspectivei de gen este un principiu orizontal, iar potrivit articolului 2 din TUE principiul egalității de gen este o valoare a Uniunii; |
B. |
întrucât accesul egal la oportunități și nediscriminarea sunt parte integrantă a valorilor Uniunii Europene; |
C. |
întrucât, la 7 martie 2011, Consiliul a adoptat Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați pentru perioada 2011-2020; |
D. |
întrucât Parlamentul regretă că femeile continuă să fie subreprezentate în funcțiile de conducere din sectorul bancar și al serviciilor financiare; întrucât toate instituțiile și organismele naționale și ale UE ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen; |
E. |
întrucât președinții Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare, în numele grupurilor politice, i-au informat în mai multe rânduri, în decursul anilor, pe președinții Consiliului, ai Eurogrupului și ai Comisiei și pe președinții în exercițiu ai Consiliului Uniunii Europene în legătură cu lipsa diversității de gen în cadrul Băncii Centrale Europene (BCE), dar și în cadrul altor instituții economice, financiare și monetare ale UE; |
F. |
întrucât indicele egalității de gen pe 2017 elaborat de EIGE a atras atenția că procesul decizional din sectorul economic continuă să fie domeniul în care UE înregistrează cel mai scăzut punctaj în ceea ce privește egalitatea de gen și reprezentarea femeilor; |
G. |
întrucât doar unu din cei șase membri ai Comitetului executiv al BCE este femeie; întrucât doar doi din cei 25 de membri ai Consiliului guvernatorilor BCE sunt femei; |
H. |
întrucât președinții Autorității Bancare Europene (ABE), Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) și Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) sunt bărbați; |
I. |
întrucât președinta mecanismului unic de supraveghere tocmai a fost înlocuită de un bărbat, ceea ce face ca Comitetul Unic de Rezoluție să rămână singurul organ al UE din domeniul mai larg al instituțiilor financiare și economice ale Uniunii prezidat de o femeie; |
J. |
întrucât, în pofida numeroaselor solicitări adresate de Parlament Consiliului de a remedia lipsa echilibrului de gen în cadrul Comitetului executiv al BCE, Consiliul nu a luat în serios această cerere; |
K. |
întrucât, în pofida numeroaselor apeluri lansate de Parlament, în contextul nominalizărilor precedente, la respectarea echilibrului de gen atunci când se prezintă lista de candidați, toți candidații pentru funcția de președinte al ABE au fost bărbați; |
L. |
întrucât, în timp ce procedurile de selecție pentru funcțiile de președinte, vicepreședinte și membri ai Comitetului Unic de Rezoluție au ținut în general cont, până în prezent, de principiul echilibrului de gen, în acest caz lista scurtă înaintată Parlamentului a fost alcătuită exclusiv din bărbați, în pofida obligațiilor prevăzute la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014; |
M. |
întrucât, deși nu se poate exclude posibilitatea ca, în cadrul unei proceduri de selecție bazate pe candidaturi individuale, să nu existe candidați calificați de ambele sexe, principiul general al echilibrului de gen ar trebui respectat în ceea ce privește compoziția consiliilor de administrație ale BCE și ale autorităților de supraveghere; |
N. |
întrucât candidații actuali pentru funcțiile de economist-șef al BCE, președinte al ABE și membru al SRB au fost toți considerați experimentați și calificați de către Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului și au fost aprobați de majorități semnificative în cadrul unor voturi secrete; |
O. |
întrucât realizarea egalității de gen nu este o problemă a femeilor, ci una care ar trebui să implice întreaga societate, |
1. |
subliniază că diversitatea de gen în consiliile de administrație și în guverne asigură competențe mai vaste și perspective mai largi, iar lipsa echilibrului de gen generează pentru instituții riscul excluderii unor eventuali candidați excelenți; |
2. |
regretă că Comisia și marea majoritate a guvernelor din UE nu au reușit până în prezent să promoveze o mai mare diversitate de gen în cadrul instituțiilor și organelor UE, în special în ceea ce privește numirile în posturile la nivel înalt din domeniul afacerilor economice, financiare și monetare; se așteaptă ca statele membre și instituțiile UE să îmbunătățească rapid echilibrul de gen în pozițiile de conducere; |
3. |
invită guvernele statelor membre, Consiliul European, Consiliul, Eurogrupul și Comisia să facă eforturi pentru a asigura echilibrul de gen în viitoarele lor propuneri de liste scurte și numiri, încercând să includă cel puțin o candidată și un candidat pentru fiecare procedură de numire; |
4. |
subliniază că Parlamentul se angajează ca pe viitor să nu ia în considerare listele de candidați în cazul cărora nu s-a respectat, în procesul de selecție, principiul echilibrului de gen alături de cerințele privind calificările și experiența; |
5. |
sugerează introducerea unei cerințe în viitorul Plan de acțiune pentru egalitatea de gen al Parlamentului, preconizat în temeiul articolului 228a din Regulamentul de procedură, de a nu aproba numiri în consiliile de administrație și în alte organe ale agențiilor UE dacă lista scurtă de candidați propusă de instituția sau organul în cauză nu respectă echilibrul de gen; |
6. |
recunoaște că Parlamentul însuși nu s-a ridicat la înălțimea acestor standarde și se angajează să își îmbunătățească propriul palmares în ceea ce privește promovarea echilibrului de gen în domeniul afacerilor economice și monetare; |
7. |
recunoaște faptul că echilibrul de gen la nivel executiv în cadrul instituțiilor și organelor Uniunii necesită candidați calificați din partea statelor membre; solicită, prin urmare, statelor membre să adopte măsuri concrete pentru a îmbunătăți echilibrul de gen în instituțiile naționale și a pregăti, astfel, terenul pentru candidați de ambele sexe și de înaltă calitate pentru pozițiile de vârf de la nivelul UE în domeniul serviciilor bancare și financiare; |
8. |
invită Comisia și Consiliul să îmbunătățească transparența procedurilor de recrutare și de numire a directorilor executivi ai agențiilor UE, publicând lista tuturor candidaților și lista scurtă a candidaților selectați, precum și motivele care au stat la baza acestei selecții, pentru a permite controlul public al deschiderii, competitivității și măsurii în care aceste procese iau în considerare dimensiunea de gen; |
9. |
solicită o cooperare mai strânsă între instituțiile pentru a asigura eficacitatea acestor măsuri; |
10. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, Băncii Centrale Europene, mecanismului unic de supraveghere, Comitetului Unic de Rezoluție, Autorității Bancare Europene, Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale, Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe și autorităților naționale competente din statele membre. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/108 |
P8_TA(2019)0215
Un regim european de sancționare a încălcării drepturilor omului
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la un regim european de sancțiuni în cazul încălcării drepturilor omului (2019/2580(RSP))
(2021/C 23/18)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la instituirea unui mecanism la nivelul UE pentru impunerea de sancțiuni specifice împotriva persoanelor implicate în încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (1) și Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (2), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare depuse în temeiul articolului 135 din Regulamentul de procedură, în care se solicită impunerea de sancțiuni specifice împotriva persoanelor implicate în încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv cele din 19 ianuarie 2017 referitoare la situația din Burundi (3), din 5 iulie 2018 referitoare la Burundi (4), din 18 mai 2017 referitoare la Sudanul de Sud (5), din 14 iunie 2017 referitoare la situația din Republica Democratică Congo (6), din 18 ianuarie 2018 referitoare la Republica Democratică Congo (7), din 14 septembrie 2017 referitoare la Gabon: represiunea împotriva opoziției (8), din 5 octombrie 2017 referitoare la situația din Maldive (9), din 5 octombrie 2017 referitoare la cazul liderilor comunității tătare din Crimeea, Akhtem Chiygoz, Ilmi Umerov și al jurnalistului Mykola Semena (10), din 30 noiembrie 2017 (11) și din 4 octombrie 2018 (12) referitoare la situația din Yemen, din 14 decembrie 2017 referitoare la Cambodgia: în special dizolvarea partidului CNRP (13), din 14 decembrie 2017 referitoare la situația populației rohingya (14), din 15 martie 2018 referitoare la situația din Siria (15), din 25 octombrie 2018 referitoare la situația din Venezuela (16), din 13 septembrie 2018 referitoare la Myanmar, în special cazul jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo (17), din 25 octombrie 2018 referitoare la situația din Marea Azov (18), din 25 octombrie 2018 referitoare la uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi în consulatul saudit din Istanbul (19) și din 14 februarie 2019 referitoare la situația din Cecenia și cazul lui Oyub Titiev (20), |
— |
având în vedere Recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului referitoare la stabilirea unor restricții comune de acordare a vizelor pentru funcționarii ruși implicați în cazul Serghei Magnitsky (21), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2018 referitoare la Raportul anual pe 2017 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (22), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la corupție și drepturile omului în țările terțe (23), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2019 referitoare la situația relațiilor politice dintre UE și Rusia (24), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (25), |
— |
având în vedere titlul V capitolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) referitor la adoptarea de sancțiuni în cadrul politicii externe și de securitate comune (PESC), |
— |
având în vedere articolul 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitor la adoptarea de sancțiuni atât împotriva țărilor terțe, cât și a persoanelor, grupurilor și entităților fără caracter statal, |
— |
având în vedere Declarația 25 din Tratatul de la Lisabona privind necesitatea de a asigura drepturile procedurale corespunzătoare ale persoanelor sau entităților vizate de măsurile restrictive ale UE sau de măsurile UE de combatere a terorismului, |
— |
având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale la Convenție, |
— |
având în vedere Cadrul strategic al UE și Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația (2015-2019), |
— |
având în vedere discursul privind starea uniunii din 12 septembrie 2018 al președintelui Jean-Claude Juncker, prin care se propune ca statele membre să facă uz de normele UE existente pentru a trece de la unanimitate la votul cu majoritate calificată în anumite domenii ale PESC a UE, cum ar fi reacția colectivă la încălcări ale drepturilor omului și aplicarea de sancțiuni eficace, |
— |
având în vedere declarația din 10 decembrie 2018 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în urma Consiliului Afaceri Externe din decembrie 2018, |
— |
având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 22 ianuarie 2019 referitoare la Serghei Magnițki și – dincolo de cazul său – la lupta împotriva impunității prin intermediul unor sancțiuni specifice, |
— |
având în vedere studiul din aprilie 2018 intitulat „Sancțiuni specifice împotriva persoanelor pe motive de încălcări grave ale drepturilor omului – impact, tendințe și perspective la nivelul UE”, |
— |
având în vedere propunerea din 14 noiembrie 2018 privind o Comisie europeană de interzicere a intrării din cauza încălcării drepturilor omului, |
— |
având în vedere reuniunea din 20 noiembrie 2018 din Țările de Jos privind regimul global al sancțiunilor pentru drepturile omului în UE, |
— |
având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât articolul 21 din TUE stipulează că acțiunea Uniunii se ghidează după democrație, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității și respectarea principiilor prevăzute de Carta Organizației Națiunilor Unite și de dreptul internațional; |
B. |
întrucât UE s-a angajat să pună în aplicare în mod sistematic sancțiunile adoptate de Consiliul de Securitate al ONU în temeiul capitolului VII al Cartei ONU și, în același timp, impune sancțiuni în mod independent, în lipsa unui mandat din partea Consiliului de Securitate al ONU, în cazurile în care Consiliul de Securitate al ONU nu este abilitat să acționeze sau este împiedicat să ia măsuri deoarece nu s-a ajuns la un acord între membrii săi; |
C. |
întrucât sancțiunile UE (cunoscute și ca „măsuri restrictive”) au devenit, în ultimele două decenii, o parte integrantă a setului de instrumente ale UE în domeniul relațiilor externe, cu peste 40 de măsuri restrictive diferite în vigoare în prezent împotriva a 34 de țări; întrucât se estimează că două treimi din sancțiunile UE specifice unei țări au fost impuse în sprijinul obiectivelor privind drepturile omului și democrația; |
D. |
întrucât sancțiunile vizând anumite persoane sunt concepute pentru a reduce la minimum consecințele negative pentru cei care nu sunt responsabili de politicile sau acțiunile care au condus la adoptarea acestora, în special pentru populațiile civile locale și pentru activitățile legitime desfășurate în țara respectivă sau împreună cu aceasta; întrucât acestea afectează în mod direct persoanele responsabile de încălcări, acționând astfel ca factor de descurajare; |
E. |
întrucât toate sancțiunile adoptate de UE respectă pe deplin obligațiile în temeiul dreptului internațional, inclusiv cele care țin de drepturile omului și de libertățile fundamentale; întrucât sancțiunile ar trebui revizuite regulat, pentru a se asigura că acestea contribuie la obiectivele lor declarate; |
F. |
întrucât, în plus față de sancțiunile specifice unei țări care vizează modificarea comportamentului statelor, UE a introdus recent măsuri restrictive împotriva proliferării și utilizării armelor chimice și a atacurilor cibernetice, precum și măsuri specifice de combatere a terorismului; |
G. |
întrucât sancțiunile UE existente vizează atât actori statali, cât și nestatali, cum ar fi teroriștii și grupările teroriste; |
H. |
întrucât în ultimele câteva luni au existat numeroase cazuri în care întreprinderi europene sau chiar state membre ale UE au încălcat sancțiunile impuse de UE; întrucât aceste exemple ilustrează necesitatea de a clarifica mai bine domeniul de aplicare și amploarea sancțiunilor în vigoare în prezent, precum și de a clarifica măsura în care țările și întreprinderile sunt responsabile de a se asigura că utilizarea finală sau destinația bunurilor și serviciilor lor nu fac obiectul sancțiunilor; |
I. |
întrucât autoritățile pertinente din statele membre ale UE sunt responsabile pentru punerea în aplicare a sancțiunilor, deși aceste măsuri sunt decise la nivel european; |
J. |
întrucât Congresul SUA a adoptat în 2016 Legea mondială referitoare la Magnițki (Global Magnitsky Act), care a urmat Legea privind responsabilitatea în temeiul statului de drept în cazul Serghei Magnițki din 2012 (Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act of 2012), care viza sancționarea persoanelor responsabile de moartea lui Serghei Magnițki în timpul arestării preventive într-o închisoare rusă, după ce a îndurat condiții inumane, neglijență deliberată și tortură; |
K. |
întrucât Estonia, Letonia, Lituania, Regatul Unit, Canada și Statele Unite au adoptat legi privind un regim de sancțiuni pentru încălcarea drepturilor omului, și anume legi de tipul Magnițki; întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat instituirea unui regim global al UE de sancțiuni în domeniul drepturilor omului similar, care să asigure consecvența și eficacitatea înghețării activelor individuale, a interdicțiilor de acordare de vize și a altor sancțiuni impuse persoanelor și entităților de către statele membre și la nivelul UE; |
L. |
întrucât guvernul neerlandez a deschis o discuție între statele membre ale UE în noiembrie 2018 cu privire la oportunitatea politică a instituirii unui regim specific de sancțiuni în materie de drepturile omului la nivelul UE; întrucât discuțiile preliminare continuă la nivelul grupului de lucru al Consiliului; |
1. |
condamnă cu fermitate toate încălcările drepturilor omului din întreaga lume; invită Consiliul să stabilească rapid un regim de sancțiuni autonom, flexibil și cu capacitate de reacție la nivelul UE, care să permită vizarea oricăror actori individuali, statali și nestatali, precum și a altor entități responsabile sau implicate în încălcări grave ale drepturilor omului; |
2. |
subliniază că un regim de sancțiuni al UE pentru încălcări ale drepturilor omului ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe propunerile din rezoluțiile anterioare referitoare la înființarea unui mecanism la nivelul UE pentru impunerea de sancțiuni specifice; consideră că un regim de sancțiuni al UE pentru încălcarea drepturilor omului care să permită sancționarea persoanelor implicate în încălcări ale drepturilor omului oriunde în lume ar trebui să poarte în mod simbolic numele lui Serghei Magnițki; salută faptul că o serie de țări au adoptat o legislație similară care vizează persoanele din întreaga lume care încalcă drepturile omului; subliniază necesitatea ca cooperarea transatlantică să le tragă la răspundere pe persoanele care încalcă drepturile omului; încurajează alte state să elaboreze sisteme similare; |
3. |
este ferm convins că un astfel de regim constituie o parte esențială a instrumentelor UE existente privind drepturile omului și politica externă și ar întări rolul UE de actor mondial în domeniul drepturilor omului, în special în lupta sa împotriva impunității și în sprijinirea victimelor abuzurilor și a apărătorilor drepturilor omului din întreaga lume; |
4. |
subliniază că acest regim ar trebui să permită impunerea de măsuri restrictive, în special înghețarea activelor și interdicții de intrare în UE, împotriva oricărei persoane sau entități responsabile, implicate sau care au ajutat, au finanțat sau au contribuit la planificarea, conducerea sau comiterea de încălcări grave ale drepturilor omului, de abuzuri și de acte de corupție sistemică legate de încălcări grave ale drepturilor omului; subliniază necesitatea de a defini în mod clar amploarea încălcărilor, precum și necesitatea de a crea căi legale adecvate prin intermediul cărora să se poată contesta înscrierea pe o listă; |
5. |
este convins de efectul pozitiv pe care îl va avea acest nou regim asupra comportamentului persoanelor și entităților în cauză, precum și de efectul său de descurajare; în acest scop, subliniază necesitatea ca toate statele membre ale UE să interpreteze, să explice și să asigure aplicarea sancțiunilor în același mod consecvent; îndeamnă statele membre și Comisia să își intensifice cooperarea și schimbul de informații și să propună un mecanism european de supraveghere și aplicare; |
6. |
salută propunerea făcută de președintele Comisiei de a depăși unanimitatea în procesul decizional din Consiliu în domeniile PESC și îl îndeamnă pe acesta să adopte acest nou instrument de sancționare astfel încât impunerea de sancțiuni legate de încălcarea drepturilor omului să poată fi adoptată cu majoritate calificată în Consiliu; |
7. |
sprijină discuțiile preliminare de la nivelul Consiliului cu privire la instituirea unui astfel de instrument de sancțiuni; îndeamnă ÎR și serviciile sale să adopte o abordare constructivă și proactivă în vederea încheierii cu succes a acestor discuții înainte de sfârșitul legislaturii și se așteaptă ca aceasta să informeze Parlamentul; subliniază importanța rolului de control al Parlamentului asupra acestui viitor regim, în special în ceea ce privește domeniul de aplicare și definirea criteriilor de includere pe listă, precum și posibilitățile de a introduce căi de atac judiciare; |
8. |
invită toate statele membre să se asigure că autoritățile și întreprinderile lor, precum și alți actori înregistrați pe teritoriul lor respectă pe deplin deciziile Consiliului privind măsurile restrictive împotriva persoanelor și a entităților și, în special, înghețarea activelor persoanelor fizice înscrise pe listă și restricțiile privind admiterea pe teritoriile lor respective ca urmare a încălcării drepturilor omului; își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele relatări privind încălcări ale acestor decizii și reamintește statelor membre obligația care le revine în temeiul dreptului internațional de a asigura arestarea și urmărirea penală a persoanelor suspectate de săvârșirea unor infracțiuni care implică atrocități pe teritoriul lor; |
9. |
subliniază că intensificarea cooperării și a schimbului de informații între aceste autorități, precum și un mecanism european de aplicare, sunt esențiale pentru a asigura aplicarea și interpretarea uniformă a măsurilor restrictive ale UE în vigoare și că întreprinderile europene pot funcționa în condiții de concurență echitabile; |
10. |
insistă asupra faptului că este important ca viitorul regim de sancțiuni al UE privind drepturile omului să fie în concordanță și complementar cu politicile existente ale UE și cu măsurile restrictive orizontale și specifice fiecărei țări existente; insistă, în acest sens, că noul regim nu ar trebui să înlocuiască domeniul de aplicare al drepturilor omului al măsurilor actuale specifice unor țări; consideră, de asemenea, că orice viitor regim trebuie să fie pe deplin complementar și consecvent cu cadrul internațional existent privind sancțiunile, în special cu Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; |
11. |
subliniază că legitimitatea și credibilitatea acestui regim sunt condiționate de respectarea deplină a celor mai înalte standarde posibile în ceea ce privește protejarea și respectarea drepturilor procedurale ale persoanelor sau entităților în cauză; în acest sens, insistă asupra faptului că deciziile de a înscrie pe o listă persoanele sau entitățile, sau de a le înlătura de pe această listă, ar trebui să se bazeze pe criterii clare și distincte și să fie direct legate de infracțiunea comisă pentru a garanta o reexaminare judiciară aprofundată și dreptul la o cale de atac; solicită includerea sistematică a unor criterii de referință clare și specifice și a unei metodologii pentru revocarea sancțiunilor și înlăturarea de pe listă; |
12. |
subliniază că urmărirea penală a autorilor încălcărilor grave ale drepturilor omului și ale infracțiunilor atroce prin intermediul jurisdicțiilor naționale sau internaționale ar trebui să rămână obiectivul principal al tuturor eforturilor depuse de UE și de statele sale membre pentru combaterea impunității; reiterează principiul jurisdicției universale în această privință; invită Consiliul să includă încălcările transfrontaliere în sfera de aplicare a regimului; subliniază necesitatea unei cooperări multilaterale coordonate pentru a se împiedica eludarea sancțiunilor; |
13. |
invită Comisia să aloce resurse și cunoștințe specializate adecvate pentru a asigura respectarea acestui regim și a-l monitoriza, odată ce acesta va fi înființat, precum și să acorde o atenție deosebită comunicării publice cu privire la liste, atât în UE, cât și în țările în cauză; |
14. |
omagiază eforturile neobosite depuse de activiștii din societatea civilă pentru a sprijini acest regim; încurajează înființarea unui comitet consultativ la nivelul UE; |
15. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și Secretarului General al Consiliului Europei. |
(1) JO C 169 E, 15.6.2012, p. 81.
(2) JO C 378, 9.11.2017, p. 52.
(3) JO C 242, 10.7.2018, p. 10.
(4) Texte adoptate, P8_TA(2018)0305.
(5) JO C 307, 30.8.2018, p. 92.
(6) JO C 331, 18.9.2018, p. 97.
(7) JO C 458, 19.12.2018, p. 52.
(8) JO C 337, 20.9.2018, p. 102.
(9) JO C 346, 27.9.2018, p. 90.
(10) JO C 346, 27.9.2018, p. 86.
(11) JO C 356, 4.10.2018, p. 104.
(12) Texte adoptate, P8_TA(2018)0383.
(13) JO C 369, 11.10.2018, p. 76.
(14) JO C 369, 11.10.2018, p. 91.
(15) Texte adoptate, P8_TA(2018)0090.
(16) Texte adoptate, P8_TA(2018)0436.
(17) Texte adoptate, P8_TA(2018)0345.
(18) Texte adoptate, P8_TA(2018)0435.
(19) Texte adoptate, P8_TA(2018)0434.
(20) Texte adoptate, P8_TA(2019)0115.
(21) JO C 408, 30.11.2017, p. 43.
(22) Texte adoptate, P8_TA(2018)0515.
(23) JO C 337, 20.9.2018, p. 82.
(24) Texte adoptate, P8_TA(2019)0157.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/113 |
P8_TA(2019)0216
Urgența stabilirii unei liste negre a UE cu țările terțe în conformitate cu Directiva privind combaterea spălării banilor
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la caracterul urgent al întocmirii unei liste negre a UE cuprinzând țări terțe în conformitate cu Directiva privind combaterea spălării banilor (2019/2612(RSP))
(2021/C 23/19)
Parlamentul European,
— |
având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (UE) …/… din 13 februarie 2019 de completare a Directivei (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului prin identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc care au deficiențe strategice, |
— |
având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (a patra DCSB), în special articolul 9 alineatul (2) și articolul 64 alineatul (5) (1), astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (a cincea DCSB), în special articolul 1 alineatul (5) (2), |
— |
având în vedere foaia de parcurs a Comisiei „Către o nouă metodologie de evaluarea de către UE a țărilor terțe cu grad înalt de risc în temeiul Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului” (3), |
— |
având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 22 iunie 2018, „Metodologie pentru identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc în temeiul Directivei (UE) 2015/849” (SWD(2018)0362), care definește, printre altele, țări terțe cu prioritate 1, respectiv cu prioritatea 2, |
— |
având în vedere scrisoarea din 25 februarie 2019 din partea președintelui Comisiei speciale privind infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (TAX3) trimisă comisarului Jourová referitoare la actul delegat privind țările terțe cu un grad ridicat de risc ale căror regimuri de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului au deficiențe strategice; |
— |
având în vedere scrisoarea din 5 martie 2019 din partea președintelui TAX3 referitoare la poziția Consiliului privind lista Comisiei referitoare la țările terțe cu un grad ridicat de risc care prezintă deficiențe în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, |
— |
având în vedere schimbul de opinii care a avut loc la 6 martie 2019 între comisarul Jourová și Comisia pentru afaceri economice și monetare (ECON) și Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE), |
— |
având în vedere declarația Consiliului 6964/1/19 referitoare la Regulamentul delegat (UE) al Comisiei din 13 februarie 2019 de completare a Directivei (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului prin identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc care au deficiențe strategice (C(2019)1326), |
— |
având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât regulamentul delegat, anexa la acesta și regulamentele delegate de modificare au ca scop să identifice țările terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, care reprezintă o amenințare pentru sistemul financiar al UE și necesită măsuri sporite de precauție privind clientela la nivelul entităților obligate din UE în temeiul celei de a patra DCSB; |
B. |
întrucât un act delegat adoptat în temeiul articolului 9 din cea de a patra DCSB intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen de o lună de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. |
C. |
întrucât Parlamentul a respins două din cele cinci propuneri de modificare a regulamentelor delegate (C(2016)07495 și C(2017)01951) pe motiv că procesul Comisiei de identificare a țărilor terțe cu un grad ridicat de risc nu a fost suficient de autonom; |
D. |
întrucât Parlamentul sprijină eforturile depuse de Comisie în vederea creării unei noi metodologii, care să nu se bazeze doar pe surse externe de informații pentru identificarea jurisdicțiilor cu deficiențe strategice în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; |
E. |
întrucât obiectivul listei este de a proteja integritatea sistemului financiar și a pieței interne ale Uniunii; întrucât includerea unei țări pe lista țărilor terțe cu un grad ridicat de risc nu declanșează nicio sancțiune economică sau diplomatică, ci, mai degrabă, impune entităților obligate, cum ar fi băncile, cazinourile și agențiile imobiliare, să aplice măsuri sporite de precauție privind tranzacțiile care implică aceste țări și să se asigure că sistemul financiar al UE este în măsură să prevină riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului care își au originea în țări terțe; |
F. |
întrucât țările ar putea fi eliminate de pe listă în cazul în care remediază deficiențele în materie de combatere a spălării banilor și combatere a finanțării terorismului; |
G. |
întrucât la 13 februarie 2019 Comisia a adoptat actul delegat, inclusiv o listă de 23 de țări și teritorii: Afganistan, Samoa Americană, Bahamas, Botswana, Republica Populară Democrată Coreeană, Etiopia, Ghana, Guam, Iran, Irak, Libia, Nigeria, Panama, Pakistan, Puerto Rico, Samoa, Arabia Saudită, Sri Lanka, Siria, Trinidad și Tobago, Tunisia, Insulele Virgine Americane și Yemen; |
H. |
întrucât în declarația sa din 7 martie 2019 Consiliul declară că obiectează la actul delegat, de vreme ce propunerea actuală nu a fost elaborată printr-un proces transparent și flexibil, care să stimuleze în mod activ țările afectate să ia măsuri hotărâte, respectând totodată dreptul acestora de a-și exprima punctul de vedere. |
I. |
întrucât noua metodologie a fost prezentată într-un document de lucru al serviciilor Comisiei publicat la 22 iunie 2018, care aplică criteriile revizuite pentru identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc; |
J. |
întrucât Comisia a început să consulte țările terțe enumerate în actul delegat la 23 ianuarie 2019 și s-a întâlnit cu toate țările care au solicitat mai multe informații cu privire la motivele includerii lor pe listă; |
K. |
întrucât la 7 martie 2019 Consiliul a respins actul delegat în cadrul Consiliului Justiție și Afaceri Interne, |
1. |
salută faptul că Comisia a adoptat la 13 februarie 2019 o listă pe care figurează 23 de țări terțe ale căror cadre de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului au deficiențe strategice. |
2. |
regretă că Consiliul a ridicat obiecții față de actul delegat propus de Comisie; |
3. |
încurajează Comisia să ia în considerare toate îngrijorările exprimate și să propună un nou act delegat cât mai curând posibil; |
4. |
salută activitatea Comisiei în vederea adoptării unei liste de sine stătătoare, bazate pe criterii stricte convenite de colegiuitori; subliniază că este important ca Uniunea să dispună de o listă autonomă a țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care prezintă deficiențe în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului și salută noua metodologie a Comisiei de identificare a țărilor cu un grad ridicat de risc în temeiul celei de-a patra și celei de-a cincea DCSB; |
5. |
reamintește că articolul 9 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/849, astfel cum a fost modificată prin a cincea DCSB, obligă Comisia să evalueze în mod independent deficiențele strategice din mai multe domenii; |
6. |
consideră că, pentru a proteja integritatea listei țărilor cu un grad ridicat de risc, procesul de examinare și de luare a deciziilor ar trebui să fie efectuat numai pe baza metodologiei și nu trebuie să fie afectat de considerente care depășesc domeniul deficiențelor în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; |
7. |
observă că activitățile de lobby și presiunile diplomatice exercitate de țările enumerate au fost și vor fi parte a procesului de identificare a țărilor cu un grad ridicat de risc; subliniază că astfel de presiuni nu ar trebui să submineze capacitatea instituțiilor UE de a combate eficace și în mod autonom spălarea banilor și finanțarea terorismului legată de UE; |
8. |
invită Comisia să își publice evaluările cu privire la țările incluse pe listă, astfel încât să asigure controlul public într-un mod în care acestea să nu poată fi utilizate în mod abuziv; |
9. |
invită Comisia să asigure un proces transparent, cu repere clare și concrete pentru țările care se angajează să realizeze reforme pentru a nu fi incluse în listă; |
10. |
ia act de faptul că evaluarea Federației Ruse este încă în curs de desfășurare; așteaptă din partea Comisiei să includă în evaluarea sa ultimele dezvăluiri din scandalul „spălătoriei Troika”; reamintește că în cursul acestei legislaturi comisiile ECON, LIBE și TAX3 au ridicat, în cadrul activității lor, semne de întrebare cu privire la cadrele de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului din Federația Rusă; |
11. |
invită Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a crește gradul de asumare de către Consiliu a metodologiei propuse de Comisie; |
12. |
invită acele state membre care încă nu au făcut acest lucru să transpună cea de a patra și cea de a cincea DCSB în legislația lor națională; |
13. |
solicită alocarea unor resurse umane și financiare mai mari unității în cauză în cadrul Direcției Generale competente a Comisiei, și anume DG Justiție și Consumatori (DG JUST); |
14. |
invită Comisia să progreseze substanțial în etapa de evaluare a țărilor terțe de prioritate 2; |
15. |
reamintește că actul delegat al UE este un proces separat de lista GAFI și ar trebui să rămână exclusiv o chestiune a UE; |
16. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO L 141, 5.6.2015, p. 73.
(2) JO L 156, 19.6.2018, p. 43.
(3) A se vedea: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11189-2017-INIT/en/pdf
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/116 |
P8_TA(2019)0217
Schimbările climatice
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la schimbările climatice – o viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei în conformitate cu Acordul de la Paris (2019/2582(RSP))
(2021/C 23/20)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773), |
— |
având în vedere analiza aprofundată în sprijinul comunicării Comisiei (1), |
— |
având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la aceasta, |
— |
având în vedere Acordul de la Paris, Decizia 1/CP.21, precum și cea de-a 21-a Conferință a părților (COP21) la CCONUSC și cea de-a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP11), desfășurate la Paris, Franța, în perioada 30 noiembrie – 11 decembrie 2015, |
— |
având în vedere cea de-a 24-a Conferință a părților (COP24) la CCONUSC, a 14-a sesiune a Reuniunii părților la Protocolul de la Kyoto (CMP14) și cea de-a treia parte a primei sesiuni a Conferinței părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris (CMA1.3), desfășurate la Katowice, Polonia, în perioada 2-14 decembrie 2018, |
— |
având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la Conferința ONU din 2018 privind schimbările climatice de la Katowice, Polonia (COP24) (2), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 22 martie 2018, |
— |
având în vedere Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) intitulat „O încălzire globală de 1,5 oC”, cel de-al 5-lea raport de evaluare (AR5) al său și raportul său de sinteză, |
— |
având în vedere cea de-a noua ediție a Raportului ONU privind discrepanțele în materie de emisii, adoptat la 27 noiembrie 2018, |
— |
având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
1. |
salută publicarea Comunicării Comisiei intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei”, care subliniază oportunitățile și provocările pe care tranziția către o economie cu zero emisii nete de gaze cu efect de seră le implică pentru cetățenii europeni și economia europeană și care pune bazele unei dezbateri ample ce implică instituțiile UE, parlamentele naționale, sectorul afacerilor, organizațiile neguvernamentale, orașele și comunitățile, precum și cetățenii; aprobă obiectivul privind un nivel net al emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) egal cu zero până în 2050 și îndeamnă statele membre să facă același lucru în cadrul dezbaterii privind viitorul Europei care va avea loc la summitul special al UE de la Sibiu, în mai 2019; invită statele membre să își ia un angajament corespunzător nivelului de ambiție necesar pentru a realiza acest obiectiv; |
2. |
recunoaște că riscurile grave asociate cu schimbările climatice reprezintă un motiv serios de preocupare pentru cetățenii noștri; salută faptul că cetățenii din întreaga Europă, în special generațiile mai tinere, devin tot mai activi în demonstrațiile pentru dreptate climatică; salută apelurile acestor activiști în favoarea unor politici mai ambițioase și a unor acțiuni rapide pentru a nu depăși limita climatică de 1,5 oC; consideră că administrațiile naționale, regionale și locale, precum și UE ar trebui să țină seama de aceste apeluri; |
3. |
subliniază că cetățenii europeni se confruntă deja cu efectele directe ale schimbărilor climatice; subliniază că, potrivit Agenției Europene de Mediu, în Uniune pierderile anuale medii cauzate de condițiile meteorologice și fenomenele climatice extreme s-au ridicat la aproximativ 12,8 miliarde EUR între 2010 și 2016 și că, dacă nu se iau măsuri suplimentare, prejudiciile cauzate de schimbările climatice în UE s-ar putea ridica la cel puțin 190 de miliarde EUR până în 2080, ceea ce reprezintă o pierdere netă a nivelului de trai de 1,8 % din PIB-ul actual; subliniază că, într-un scenariu cu emisii ridicate, costurile anuale cauzate de inundații în UE ar putea ajunge până la o mie de miliarde de euro până în 2100 și că dezastrele provocate de fenomenele meteorologice ar putea afecta aproximativ două treimi din cetățenii europeni până în 2100, comparativ cu 5 % în prezent; subliniază, de asemenea, că, potrivit Agenției Europene de Mediu, 50 % din zonele populate din UE vor suferi un deficit grav de apă până în 2030; |
4. |
subliniază că Raportul special al IPCC privind încălzirea globală de 1,5 oC reprezintă evaluarea științifică cea mai cuprinzătoare și mai actuală a direcțiilor de atenuare, în conformitate cu Acordul de la Paris; |
5. |
subliniază că, în conformitate cu raportul special al IPCC privind încălzirea globală de 1,5 oC, obiectivul de a limita încălzirea globală la 1,5 oC, fără nicio depășire sau cu o depășire limitată, implică atingerea unui nivel net de emisii de GES egal cu zero la nivel mondial până cel târziu în 2067 și reducerea emisiilor mondiale de GES până în 2030 la aproximativ 27,4 GtCO2eq pe an; subliniază că, în calitatea sa de lider mondial și având în vedere constatările respective, pentru a avea o bună șansă de a menține creșterea temperaturii globale sub 1,5 oC până în 2100, Uniunea trebuie să se străduiască să atingă un nivel net al emisiilor de GES egal cu zero cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2050; |
6. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la constatările din Raportul pe 2018 privind discrepanțele în materie de emisii al Programului Națiunilor Unite pentru Mediu, potrivit căruia contribuțiile actuale necondiționate stabilite la nivel național depășesc cu mult limita de încălzire prevăzută în Acordul de la Paris, care trebuie să se situeze cu mult sub 2 oC, determinând, în schimb, o încălzire estimată de 3,2 oC (3) până în 2100; subliniază că este urgent ca toate părțile la CCONUSC să își actualizeze până în 2020 obiectivele de protecție a climei; |
Direcții pentru strategia europeană pentru emisii zero până la jumătatea secolului
7. |
consideră că Europa poate deschide calea către neutralitatea climatică investind în soluții tehnologice inovatoare, implicând cetățenii și armonizând acțiunile în domenii-cheie, cum ar fi energia, politica industrială și cercetarea, asigurând, în același timp, echitatea socială pentru o tranziție justă; |
8. |
constată că strategia prezintă opt direcții pentru transformarea economică, tehnologică și socială necesară pentru ca Uniunea să respecte obiectivul pe termen lung privind temperatura prevăzut de Acordul de la Paris; constată că doar două dintre aceste direcții i-ar permite Uniunii să atingă un nivel net al emisiilor de GES egal cu zero până cel târziu în 2050; subliniază că acest lucru impune măsuri rapide și eforturi considerabile la nivel local, regional, național și la nivelul UE, implicând, de asemenea, toți actorii din afara sectorului public; reamintește obligația statelor membre de a adopta strategii naționale pe termen lung, așa cum se prevede în Regulamentul privind guvernanța; invită, prin urmare, statele membre să stabilească obiective și politici clare, pe termen scurt și pe termen lung, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris și să ofere sprijin pentru investiții în favoarea realizării direcțiilor care prevăd emisii nete zero; |
9. |
subliniază că prima categorie de direcții prezentată în strategie vizează reducerea emisiilor de GES până în 2050 cu numai circa 80 % față de nivelurile din 1990; constată cu îngrijorare că această ambiție se încadrează în nivelul minim necesar pentru menținerea încălzirii globale sub pragul de 2 oC și că, prin urmare, ea nu corespunde obiectivului prevăzut în Acordul de la Paris de a menține încălzirea globală cu mult sub 2 oC, și nici obiectivului ulterior, de a o menține sub 1,5 oC; |
10. |
subliniază că, potrivit estimărilor Comisiei, se preconizează că PIB-ul UE va crește mai mult în cazul unor scenarii cu emisii zero decât în cazul scenariilor cu reduceri mai scăzute ale emisiilor, în ambele cazuri efectele fiind distribuite inegal pe teritoriul Uniunii din cauza diferențelor dintre statele membre, printre altele în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor și intensitatea emisiilor de CO2 din mixul energetic; consideră că inacțiunea ar fi, de departe, scenariul cel mai costisitor și nu numai că ar conduce la o scădere semnificativă a PIB-ului în Europa, ci și ar accentua mai mult inegalitățile economice între statele membre și între regiuni și în cadrul acestora, având în vedere că unele dintre acestea vor fi mai grav afectate decât altele de consecințele inacțiunii; |
11. |
observă cu îngrijorare că, în prezent, dependența UE de energia de import este de aproximativ 55 %; subliniază că, într-un scenariu care vizează un nivel net al emisiilor egal cu zero, această dependență ar urma să scadă la 20 % până în 2050, cu un impact pozitiv asupra balanței comerciale și a poziției geopolitice a UE; observă că economiile cumulate prin reducerea costurilor cu importul de combustibili fosili în perioada 2031-2050 ar fi de aproximativ 2-3 mii de miliarde EUR, sumă care ar putea fi cheltuită pe alte priorități ale cetățenilor europeni; |
12. |
salută includerea a două direcții care vizează atingerea unui nivel net de emisii de GES egal cu zero până în 2050 și sprijinul Comisiei pentru acestea și consideră că acest obiectiv stabilit pentru mijlocul secolului este singurul obiectiv compatibil cu angajamentele asumate de Uniune în cadrul Acordului de la Paris; regretă că nu a fost luată în considerare în strategie nicio direcție care să conducă la un nivel net de emisii de GES egal cu zero înainte de 2050; |
13. |
ia act de faptul că aceste direcții propuse în strategie implică utilizarea unei serii de tehnologii de eliminare a carbonului, inclusiv prin captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) sau captarea și utilizarea dioxidului de carbon (CUC) și captarea directă din aer, și că acestea trebuie să fie implementate la scară largă; consideră, cu toate acestea, că strategia UE fără emisii de dioxid de carbon ar trebui să acorde prioritate reducerilor directe a emisiilor și acțiunilor de menținere și îmbunătățire a absorbanților și a rezervoarelor naturale ale UE și ar trebui să vizeze utilizarea tehnologiilor de eliminare a carbonului doar în cazurile în care nu sunt disponibile opțiuni de reducere directă a emisiilor; consideră că este necesar să se ia măsuri suplimentare până în 2030 dacă Uniunea dorește să evite să se bazeze pe tehnologii de eliminare a dioxidului de carbon care ar implica riscuri semnificative pentru ecosisteme, biodiversitate și securitatea alimentară, astfel cum se confirmă și în raportul special IPCC privind încălzirea globală de 1,5 oC; |
Aspecte sociale ale schimbărilor climatice și o tranziție echitabilă
14. |
salută afirmația Comisiei potrivit căreia un nivel net al emisiilor egal cu zero poate fi atins fără o reducere netă a locurilor de muncă și ia act cu satisfacție de evaluarea detaliată a tranziției din cadrul sectoarelor mari consumatoare de energie; subliniază concluzia conform căreia, dacă este gestionată în mod optim, cu un sprijin adecvat acordat celor mai vulnerabile regiuni și sectoare și celor mai vulnerabili cetățeni, o tranziție echitabilă către emisii nete de gaze cu efect de seră egală cu zero poate duce la o creștere netă a locurilor de muncă în Uniune – ocuparea forței de muncă la nivelul întregii economii va crește cu 2,1 milioane de locuri de muncă suplimentare până în 2050, conform unui scenariu cu emisii nete egale cu zero, în comparație cu creșterea ocupării forței de muncă cu 1,3 milioane de locuri de muncă suplimentare în conformitate cu scenariul de reducere a emisiilor cu 80 %; consideră, prin urmare, că Comisia ar trebui să elaboreze un nou audit al competențelor în cadrul Panoramei competențelor în UE, cu date regionale privind competențele necesare pentru o Europă care să fie neutră din punct de vedere climatic, pentru a sprijini cele mai vulnerabile regiuni, sectoare și persoane în ceea ce privește recalificarea pentru locuri de muncă de calitate, adaptate exigențelor viitorului, în regiunile în cauză; |
15. |
subliniază numeroasele beneficii colaterale pe care le va avea o societate neutră din punct de vedere climatic asupra sănătății publice, inclusiv în ceea ce privește economiile la nivelul costurilor legate de sănătate și diminuarea poverii suportate de sistemele de asigurări și de sănătate publică, precum și asupra bunăstării generale a cetățenilor europeni, datorită îmbunătățirii biodiversității, reducerii poluării aerului și diminuării expunerii la poluanți; observă că, într-un astfel de scenariu, costurile legate de efectele nocive asupra sănătății s-ar reduce cu aproximativ 200 de miliarde EUR pe an; |
16. |
subliniază importanța creării unui fond pentru tranziția echitabilă, în special pentru regiunile cele mai afectate de decarbonizare, cum ar fi zonele miniere, alături de a viziune globală asupra efectelor sociale ale actualei finanțări în domeniul climatic; subliniază, în acest sens, că trebuie să existe o acceptare largă din partea publicului a strategiei pe termen lung, având în vedere transformările necesare în anumite sectoare; |
17. |
subliniază faptul că în anumite regiuni ale UE, cum ar fi regiunile carbonifere, ar fi necesare mai multe acțiuni și eforturi mai mari în vederea tranziției către o energie curată; își reiterează, în acest context, apelul pentru introducerea în cadrul financiar multianual 2021-2027 a unei alocări specifice în valoare de 4,8 miliarde EUR pentru un nou Fond pentru o tranziție energetică echitabilă, pentru a sprijini lucrătorii și comunitățile din aceste regiuni afectate în mod negativ de această tranziție; |
18. |
subliniază necesitatea unei abordări anticipative pentru a asigura o tranziție echitabilă pentru cetățenii UE și pentru a sprijini regiunile cele mai afectate de decarbonizare; consideră că tranziția climatică a Europei trebuie să fie sustenabilă din punct de vedere ecologic, economic și social; subliniază că, pentru a asigura acceptarea lor politică de către toți cetățenii, este important să fie luate în considerare efectele distributive ale politicilor în materie de climă și de decarbonizare, în special în cazul persoanelor cu venituri mici; prin urmare, consideră că impactul social ar trebui să fie pe deplin luat în considerare în toate politicile climatice ale UE și de la nivel național, în vederea asigurării unei transformări sociale și ecologice a Europei; subliniază, în acest sens, că va trebui să se elaboreze strategii adaptate și finanțate în măsură suficientă la toate nivelurile, pe baza unor procese incluzive și în strânsă colaborare cu autoritățile publice locale și regionale, cu sindicatele, cu instituțiile de învățământ, cu organizațiile societății civile și cu sectorul privat, pentru a asigura oportunități echitabile și egale pentru toți cetățenii europeni în această tranziție; |
19. |
reamintește că între aproximativ 50 și 125 de milioane de cetățeni europeni sunt în prezent expuși riscului de sărăcie energetică (4); subliniază că tranziția energetică poate afecta în mod disproporționat persoanele cu venituri mici și poate agrava sărăcia energetică; invită statele membre să evalueze numărul de gospodării care trăiesc în sărăcie energetică în planurile lor energetice și climatice naționale integrate și să ia măsuri ulterioare, dacă este necesar, în conformitate cu Regulamentul privind guvernanța; invită statele membre să ia măsuri de perspectivă pentru a asigura o tranziție energetică echitabilă și accesul la energie pentru toți cetățenii UE; |
20. |
crede că tinerii sunt din ce în ce mai conștienți de problemele sociale și de mediu, și că această conștiință ne poate transforma societățile astfel încât să devină în viitor reziliente la efectele schimbărilor climatice; consideră că educația tinerilor reprezintă unul dintre cele mai eficace instrumente de combatere a schimbărilor climatice; subliniază că generațiile mai tinere trebuie implicate în construirea relațiilor internaționale, interculturale și între generații, care stau la temelia schimbărilor culturale ce vor sprijini eforturile internaționale pentru un viitor mai sustenabil; |
Obiective intermediare
21. |
recunoaște că deceniul 2020-2030 va fi de o importanță crucială pentru ca UE să atingă un nivel net al emisiilor egal cu zero până în 2050; invită Comisia și statele membre să sprijine un obiectiv pe termen mediu ambițios pentru 2030, acest lucru fiind necesar pentru a asigura o stabilitate suficientă a investițiilor pe piață, pentru a valorifica pe deplin potențialul inovării tehnologice și pentru a spori oportunitățile întreprinderilor europene de a deveni lideri pe piața mondială în ceea ce privește producția cu emisii reduse; |
22. |
subliniază că, pentru a atinge un nivel net al emisiilor de GES egal cu zero până în 2050 la costuri optime, este necesar ca obiectivele pentru 2030 să devină mai ambițioase și să fie aliniate la scenariile care vizează un nivel net al emisiilor egal cu zero în 2050; consideră că este extrem de important ca Uniunea să transmită un mesaj clar, cel mai târziu în cadrul summitului ONU privind schimbările climatice care va avea loc la New York în septembrie 2019, că este pregătită să își revizuiască contribuția la Acordul de la Paris; |
23. |
sprijină o actualizare a CSN din Uniune cu un obiectiv stabilit la nivelul întregii economii de reducere a emisiilor interne de gaze cu efect de seră cu 55 % în comparație cu nivelurile din 1990 până în 2030; invită, prin urmare, liderii Uniunii să sprijine creșterea în consecință a nivelului de ambiție al contribuțiilor Uniunii stabilite la nivel național în cadrul summitului special al UE de la Sibiu, prevăzut pentru luna mai 2019, în perspectiva summitului ONU privind clima din septembrie 2019; |
24. |
consideră că Comisia ar trebui să prezinte, cel târziu în cadrul revizuirii din 2022-2024 a pachetului pentru 2030 privind clima și a altor texte legislative pertinente, propuneri legislative care să conțină politici mai ambițioase, în conformitate cu contribuțiile stabilite la nivel național și cu obiectivul privind un nivel net al emisiilor egal cu zero; consideră că niște politici insuficient de ambițioase pentru 2030 ar limita opțiunile viitoare, riscând să restrângă disponibilitatea anumitor opțiuni care permit o decarbonizare rentabilă; consideră că această revizuire reprezintă o etapă importantă pentru realizarea angajamentelor UE în domeniul climei; |
25. |
consideră că, pentru a garanta în continuare o mai mare stabilitate a piețelor, va fi benefic, de asemenea, ca UE să stabilească un obiectiv intermediar suplimentar de reducere a emisiilor până în 2040, care să asigure o mai mare stabilitate și atingerea obiectivului pe termen lung stabilit pentru 2050; |
26. |
consideră că strategia pentru atingerea unui nivel net al emisiilor egal cu zero ar trebui să se bazeze pe bilanțul la nivel global efectuat o dată la cinci ani, astfel cum se prevede în Acordul de la Paris, și să ia în considerare evoluțiile tehnologice și ale societății, precum și contribuția actorilor nestatali și a Parlamentului European; |
Contribuții sectoriale
27. |
subliniază că emisiile nete vor trebui reduse la un nivel aproape de zero în toate sectoarele economiei, ceea ce ar trebui să contribuie, fără excepție, la eforturile colective de reducere a emisiilor; invită, prin urmare, Comisia să elaboreze direcții către neutralitatea climatică pentru toate sectoarele; subliniază, în această privință, importanța principiului „poluatorul plătește”; |
28. |
subliniază importanța diferitelor măsuri și acte legislative privind clima adoptate în diferite domenii de politică, dar avertizează că o abordare fragmentată ar putea duce la inconsecvențe și ar putea împiedica UE să ajungă la o economie cu zero emisii nete de GES până în 2050; consideră că trebuie adoptată o abordare globală; |
29. |
solicită Comisiei să examineze posibilitatea armonizării prețurilor carbonului și energiei în UE în sprijinul tranziției către o economie cu un nivel net al emisiilor egal cu zero, în special pentru sectoarele neacoperite de sistemul ETS al UE; solicită Comisiei să examineze cea mai bună modalitate de a evita cazurile de penurie și insistă asupra faptului că sarcina totală suportată de cetățeni nu ar trebui să crească; |
30. |
recunoaște rolul atribuit CSC în majoritatea scenariilor de creștere cu 1,5 oC din raportul special al IPCC privind încălzirea globală de 1,5 oC; subliniază necesitatea ca UE să urmărească obiective mai ambițioase în acest domeniu; ia act, de asemenea, de obiectivele stabilite de statele membre în cadrul Planului strategic pentru tehnologiile energetice (Planul SET) pentru implementarea tehnologiilor CSC la scară comercială în sectorul energetic și industrial european în anii 2020; consideră că este necesar să se extindă utilizarea unor tehnologii CUC și CSC sigure pentru mediu în procesele industriale, generând astfel o reducere netă a emisiilor prin evitarea generării de emisii sau prin stocarea permanentă a CO2; constată cu îngrijorare că, în cazul multor tehnologii CUC, nu se înregistrează în prezent reduceri permanente ale emisiilor; invită, prin urmare, Comisia să elaboreze criterii tehnice care să asigure că sunt sprijinite doar tehnologiile care generează rezultate verificabile; |
31. |
subliniază că strategia confirmă faptul că emisiile de GES din sectorul transporturilor sunt în continuare în creștere și că politicile actuale nu vor fi suficiente pentru decarbonizarea sectorului transporturilor până în 2050; subliniază importanța asigurării unui transfer modal de la transportul aerian la transportul feroviar, inclusiv prin realizarea rapidă a unei rețele feroviare interoperabile în interiorul UE și prin mobilizarea unor investiții consolidate, precum și a transportului public și a mobilității partajate; observă că transportul rutier contribuie cu aproximativ o cincime din cantitatea totală de emisii de CO2 din UE; prin urmare, invită statele membre și Comisia să ia măsuri hotărâtoare pentru a permite accesul consumatorilor din toate statele membre la vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute, evitând, în același timp, o utilizare sporită a vehiculelor vechi și foarte poluante în statele membre cu venituri mai reduse; subliniază, de asemenea, rolul tehnologiilor inteligente, cum ar fi infrastructura inteligentă de încărcare, pentru a crea sinergii între electrificarea transportului și utilizarea surselor regenerabile de energie; |
32. |
subliniază că, pentru a atinge neutralitatea climatică a economiei UE în ansamblu, trebuie să contribuie toate sectoarele, inclusiv aviația și transporturile maritime internaționale; observă că analiza Comisiei arată că obiectivele globale actuale și măsurile prevăzute de Organizația Maritimă Internațională și, respectiv, de Organizația Aviației Civile Internaționale, chiar dacă sunt puse integral în aplicare, nu asigură reducerea emisiilor într-o măsură necesară, impunându-se alte măsuri semnificative care să fie coerente cu obiectivul stabilit la nivelul întregii economii de a atinge un nivel net de emisii egal cu zero; subliniază că sunt necesare investiții în tehnologii și combustibili cu emisii zero și cu emisii reduse de dioxid de carbon în aceste sectoare; invită Comisia să pună în practică principiul „poluatorul plătește” în aceste sectoare; reamintește că se preconizează o creștere cu până la 250 % până în 2050 a emisiilor de gaze cu efect de seră din transporturile maritime internaționale; salută faptul că sectorul transporturilor maritime internaționale și-a stabilit un obiectiv absolut de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; observă cu îngrijorare lipsa progreselor privind transpunerea acestui obiectiv în măsuri pe termen scurt și mediu și în alte acțiuni concrete; observă sarcina diferită suportată de diferite moduri de transport; solicită ca veniturile majorate provenite din ETS să fie utilizate pentru a promova modurile de transport ecologice, precum autobuzele sau căile ferate; |
33. |
observă că aproximativ 60 % din metanul din lume este emis de surse precum agricultura, depozitele de deșeuri și apele reziduale, precum și de producția și transportul combustibililor fosili prin conducte; reamintește că metanul este un gaz cu efect de seră puternic, cu un potențial de încălzire pe 100 de ani, de 28 de ori mai mare decât cel al CO2 (5); Îi solicită din nou Comisiei să analizeze cât mai curând posibil opțiuni de politică care să abordeze rapid problema emisiilor de metan, ca parte a unui plan strategic al Uniunii privind metanul, și să prezinte propuneri legislative Parlamentului și Consiliului în acest sens; |
34. |
subliniază că agricultura va fi unul dintre principalele sectoare care va continua să emită GES în Uniune în 2050, în special din cauza emisiilor de metan și de oxid de azot; subliniază potențialul sectorului agricol de a aborda provocările reprezentate de schimbările climatice, de exemplu prin inovații ecologice și tehnologice, precum și prin captarea dioxidului de carbon în sol; solicită o politică agricolă comună care să contribuie la reducerea emisiilor de GES în conformitate cu tranziția la o economie neutră din punct de vedere climatic; invită Comisia să se asigure că politicile agricole, în special fondurile UE și naționale, sunt conforme cu obiectivele și țintele prevăzute în Acordul de la Paris; |
35. |
subliniază că este necesară integrarea nivelului de ambiție în ceea ce privește schimbările climatice în toate politicile UE, inclusiv în politica comercială; invită insistent Comisia să se asigure că toate acordurile comerciale semnate de UE sunt pe deplin compatibile cu Acordul de la Paris, deoarece acest lucru nu numai că ar îmbunătăți măsurile la nivel mondial privind schimbările climatice, ci ar garanta, de asemenea, condiții de concurență echitabile pentru sectoarele afectate; |
36. |
susține o gestionare activă și sustenabilă a pădurilor la nivel național, însoțită de mijloace concrete pentru a stimula o bioeconomie eficientă și durabilă a Uniunii, având în vedere potențialul considerabil al pădurilor de a contribui la consolidarea eforturilor europene în domeniul climei (prin sechestrarea, stocarea și substituirea carbonului) și la realizarea obiectivului privind emisiile zero până în 2050; recunoaște necesitatea adaptării la schimbările climatice și a stopării pierderii biodiversității și degradării serviciilor ecosistemice în UE până în 2020, precum și necesitatea de a crea politici bazate pe date concrete, care să faciliteze aplicarea și finanțarea măsurilor UE de conservare a biodiversității; |
37. |
subliniază că există mai mult carbon stocat în soluri la nivel mondial decât în biosferă și în atmosferă împreună; subliniază că este important, prin urmare, să se pună capăt degradării solurilor în UE și să se asigure măsuri comune la nivelul UE pentru conservarea și îmbunătățirea calității solurilor și a capacității acestora de stocare a carbonului; |
Politica energetică
38. |
subliniază contribuția eficienței energetice la siguranța aprovizionării, competitivitatea economică, protecția mediului, reducerea facturilor la energie și îmbunătățirea calității locuințelor; confirmă rolul important al eficienței energetice în crearea de oportunități de afaceri și de ocupare a forței de muncă, precum și beneficiile globale și regionale ale acesteia; reamintește, în acest sens, introducerea principiului „eficiența energetică pe primul loc” în temeiul Regulamentului privind guvernanța uniunii energetice și că aplicarea acestuia ar trebui să fie pe deplin exploatată într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor de-a lungul întregului lanț energetic și să servească drept bază pentru orice direcție către obiectivul de a atinge un nivel net de emisii egal cu zero până în 2050; |
39. |
subliniază rolul central pe care îl are energia în tranziția către o economie cu zero emisii nete de GES; reamintește că, în ultimele decenii, Uniunea a reușit să disocieze cu succes emisiile de GES de creșterea economică și a redus emisiile, în special prin eficiența energetică și răspândirea surselor regenerabile de energie; subliniază că tranziția către o energie curată ar trebui să favorizeze în continuare modernizarea economiei europene, să stimuleze creșterea economică sustenabilă și să genereze beneficii societale și de mediu pentru cetățenii europeni; |
40. |
consideră că poziția de lider a UE în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice demonstrează altor părți ale lumii că tranziția către o energie curată este posibilă și benefică, dincolo de lupta împotriva schimbărilor climatice; |
41. |
subliniază că realizarea unei economii cu zero emisii nete de GES va necesita investiții suplimentare considerabile în sistemul energetic al UE și în infrastructura aferentă, în comparație cu nivelul de referință actual, care s-ar putea ridica la 175-290 de miliarde EUR pe an; |
42. |
subliniază că, având în vedere că se pleacă din puncte diferite spre tranziția energetică, eforturile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru a asigura neutralitatea climatică la nivelul UE pot fi inegale în cadrul acesteia; |
43. |
invită statele membre să pună în aplicare fără întârziere pachetul privind energia curată; reamintește că statele membre au competența de a decide cu privire la mixul lor energetic în cadrul de politici al UE privind clima și energia; |
44. |
solicită un sistem energetic extrem de eficient și bazat pe energie din surse regenerabile și solicită Comisiei și statelor membre să ia toate măsurile necesare în această privință, deoarece ele vor avea efecte care se vor propaga în toate sectoarele economice; subliniază că toate direcțiile prezentate de Comisie prevăd o reducere drastică a combustibililor fosili și o dezvoltare importantă a energiei din surse regenerabile; |
45. |
subliniază că Directiva privind proiectarea ecologică (6) a contribuit în mod semnificativ la obiectivele UE în materie de climă prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 320 de milioane de tone de CO2 echivalent pe an și că, potrivit estimărilor, până în 2020, consumatorii din UE vor economisi în total până la 112 miliarde EUR sau aproximativ 490 EUR pe gospodărie și pe an, ca urmare a directivei; solicită ca Directiva privind proiectarea ecologică să vizeze și alte produse, inclusiv tabletele și telefoanele inteligente, iar standardele existente să fie actualizate pentru a reflecta evoluțiile tehnologice; |
46. |
subliniază necesitatea de a asigura o mai bună integrare a pieței europene a energiei pentru a decarboniza sectorul energetic în cel mai eficient mod posibil, pentru a facilita investițiile acolo unde se poate obține cea mai mare parte a producției de energie din surse regenerabile și pentru a încuraja participarea activă a cetățenilor, în vederea accelerării tranziției energetice către o economie sustenabilă și neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon; consideră că este esențial să fie sporit nivelul de interconectivitate dintre statele membre și să se încurajeze mai multe scheme de sprijin transfrontaliere; |
47. |
observă că sectorul construcțiilor din UE reprezintă în prezent 40 % din consumul final de energie din Europa și 36 % din emisiile de CO2 (7); solicită deblocarea potențialului acestui sector de reducere a consumului de energie și a amprentei de carbon, în conformitate cu obiectivul prevăzut în Directiva privind performanța energetică a clădirilor (8) de a realiza până în 2050 un parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și decarbonizat; subliniază că sporirea eficienței clădirilor în ceea ce privește consumul de energie constituie o soluție potențială semnificativă pentru o mai mare reducere a emisiilor de GES în Europa; consideră, de asemenea, că realizarea unor clădiri cu un consum redus de energie, asigurată integral din surse regenerabile, este o condiție indispensabilă pentru îndeplinirea Acordului de la Paris și a unei agende a UE pentru creștere economică, locuri de muncă la nivel local și îmbunătățirea condițiilor de viață pentru cetățenii din întreaga Europă; |
48. |
invită toate nivelurile de guvernare, fie acestea naționale, regionale sau locale, să pună în aplicare măsuri pentru a încuraja participarea cetățenilor la tranziția energetică și pentru a stimula schimbul de bune practici; subliniază că implicarea cetățenilor în sistemul energetic prin producția descentralizată și autonomă de energie din surse regenerabile, stocarea energiei electrice și participarea la sistemele de răspuns la cerere și de eficiență energetică va fi esențială pentru tranziția către eliminarea gazelor cu efect de seră; solicită, prin urmare, implicarea deplină a cetățenilor în aceste direcții, în special în ceea ce privește cererea; |
Politica industrială
49. |
consideră că prosperitatea economică, competitivitatea industrială la nivel mondial și politica privind schimbările climatice se consolidează reciproc; reiterează faptul că tranziția către o economie cu zero emisii nete de GES prezintă provocări și oportunități pentru UE și că investițiile în inovarea industrială, inclusiv în tehnologiile digitale și în tehnologiile ecologice, vor fi necesare pentru a stimula creșterea, pentru a consolida competitivitatea, pentru a stimula viitoarele competențe și pentru a crea milioane de locuri de muncă, de exemplu, în cadrul unei economii circulare și al unei bioeconomii în creștere; |
50. |
subliniază că un cadru stabil și previzibil pentru o politică în domeniul energiei și climei este esențial pentru a da investitorilor încrederea de care au atât de mult nevoie și pentru a permite industriilor europene să ia decizii în materie de investiții pe termen lung în Europa, având în vedere că durata de viață a majorității instalațiilor industriale depășește 20 de ani; |
51. |
subliniază rolul industriilor mari consumatoare de energie în cadrul eforturilor de reducere pe termen lung a emisiilor de GES din UE; consideră că menținerea poziției de lider a Uniunii în domeniul industrial și a producției industriale cu emisii scăzute de dioxid de carbon, menținerea competitivității industriilor europene, reducerea la minimum a dependenței de combustibili fosili și a expunerii la volatilitatea și creșterea constantă a prețurilor la import ale combustibililor fosili, precum și evitarea riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon necesită cadre de politică inteligente și specifice; invită Comisia să prezinte o strategie industrială nouă și integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice pentru industriile mari consumatoare de energie, pentru a sprijini o tranziție competitivă a industriei grele la un nivel net al emisiilor egal cu zero; |
52. |
invită Comisia să dezvolte o strategie industrială cu măsuri care să permită industriei europene să concureze la nivel mondial în condiții echitabile; consideră că, în cadrul acestei politici, Comisia ar trebui să examineze eficacitatea și compatibilitatea cu normele Organizației Mondiale a Comerțului a unor măsuri suplimentare de protecție a industriilor expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în ceea ce privește importul de produse, care ar înlocui, ar adapta sau ar completa orice măsuri existente privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon; |
53. |
observă că o serie de piețe emergente se poziționează astfel încât să joace un rol important în a răspunde nevoilor pieței globale pe durata tranziției către o economie cu un nivel net al emisiilor egal cu zero, de exemplu cu privire la transportul cu emisii zero și energia din surse regenerabile; subliniază că UE trebuie să rămână liderul economic în ceea ce privește ecoinovarea și investițiile în tehnologie ecologică; |
54. |
observă că raportul Comisiei din 2018 privind prețurile și costul energiei în Europa (COM(2019)0001) (9) evidențiază expunerea ridicată în prezent a UE la prețurile volatile și în creștere ale combustibililor fosili și că se preconizează că viitoarele costuri de producere a energiei electrice vor crește pentru energia electrică produsă pe bază de combustibili fosili și vor scădea pentru sursele regenerabile de energie; subliniază că costurile importului de energie ale UE au crescut în 2017 cu 26 %, la 266 de miliarde EUR, în principal din cauza creșterii prețurilor petrolului; constată, de asemenea, că raportul estimează că creșterile prețului petrolului au avut un impact negativ asupra creșterii economice din UE (-0,4 % din PIB în 2017) și a inflației (+0,6); |
Cercetare și inovare
55. |
subliniază că programele de cercetare și inovare de la nivel european și național sunt esențiale pentru a susține rolul de lider al Uniunii în procesul de combatere a schimbărilor climatice și consideră că aspectele legate de climă ar trebui să fie integrate în mod adecvat în pregătirea și punerea în aplicare a programelor de cercetare și inovare; |
56. |
consideră că, în următoarele două decenii, vor trebui depuse eforturi considerabile în domeniul cercetării și inovării pentru a pune la dispoziția tuturor soluții cu emisii scăzute și zero de dioxid de carbon, făcându-le viabile din punct de vedere economic și social, și pentru a găsi noi soluții prin care să se ajungă la o economie cu zero emisii nete de GES; |
57. |
subliniază poziția sa potrivit căreia programul Orizont Europa trebuie să contribuie cel puțin cu 35 % din cheltuielile sale la îndeplinirea obiectivelor climatice, după caz, și ca parte a obiectivului general al Uniunii de a integra acțiunile în domeniul climei; |
Finanțarea
58. |
solicită implementarea rapidă a Fondului pentru inovare EU ETS și inițierea primei cereri de propuneri în 2019, pentru a stimula investițiile în aplicarea tehnologiilor industriale revoluționare cu emisii reduse de dioxid de carbon într-o gamă largă de sectoare, nu numai în cel al producției de energie electrică, ci și în sistemele de termoficare și în procesele industriale; solicită o coerență deplină a cadrului financiar multianual 2021-2027 și a programelor sale cu Acordul de la Paris; |
59. |
consideră că, pentru ca Uniunea să atingă un nivel net de zero emisii până cel târziu în 2050, trebuie mobilizate investiții private substanțiale; consideră că, în acest sens, va fi necesară o planificare pe termen lung, stabilitatea și predictibilitatea reglementării pentru investitori și, în consecință, viitoarele reglementări ale UE trebuie să țină seama corespunzător de acest aspect; subliniază, prin urmare, că ar trebui să se acorde prioritate punerii în aplicare a Planului de acțiune privind finanțarea sustenabilă, adoptat în martie 2018; |
60. |
consideră că, înainte de a fi adoptat, CFM 2021-2027 ar trebui să fie evaluat în raport cu obiectivul de a realiza o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și că trebuie instituit un test standard pentru a asigura neutralitatea cheltuielilor din bugetul UE pentru schimbările climatice; |
61. |
regretă faptul că subvențiile pentru combustibilii fosili sunt în continuare în creștere și se ridică la aproximativ 55 de miliarde EUR pe an (10); invită UE și statele membre să înceapă imediat diminuarea progresivă a tuturor subvențiilor europene și naționale acordate pentru combustibilii fosili; |
62. |
subliniază importanța unei tranziții echitabile către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon și solicită statelor membre să pună în aplicare politici și finanțare adecvate în această privință; subliniază că, după caz, cheltuielile UE din fondurile relevante ar putea oferi sprijin suplimentar; |
Rolul consumatorilor și economia circulară
63. |
evidențiază impactul semnificativ al modificării comportamentului asupra obținerii unor reduceri ale GES; invită Comisia să analizeze cât mai curând posibil opțiunile politice, inclusiv în domeniul taxelor de mediu, pentru a încuraja modificarea comportamentului; subliniază importanța inițiativelor ascendente, cum ar fi Convenția primarilor, pentru a promova modificarea comportamentului; |
64. |
subliniază că o parte considerabilă a energiei utilizate, și prin urmare, a emisiilor de GES, este legată direct de achiziția, prelucrarea, transportul, conversia, utilizarea și eliminarea resurselor; subliniază că ar putea fi realizate economii semnificative în toate etapele lanțului de gestionare a resurselor; subliniază că, prin urmare, creșterea productivității resurselor prin îmbunătățirea eficienței și reducerea risipei de resurse prin măsuri precum reutilizarea, reciclarea și refabricarea pot diminua semnificativ atât consumul de resurse, cât și emisiile de GES, îmbunătățind, în același timp, competitivitatea și creând oportunități de afaceri și locuri de muncă; evidențiază eficiența măsurilor pentru economia circulară din punctul de vedere al costurilor; subliniază că abordările îmbunătățite în materie de utilizare eficientă a resurselor și de economie circulară, precum și proiectarea circulară a produselor, vor contribui la realizarea unei schimbări a modelelor de producție și consum și la reducerea cantității de deșeuri; |
65. |
subliniază importanța politicilor privind produsele, cum ar fi achizițiile publice ecologice și proiectarea ecologică, care pot avea o contribuție semnificativă la economiile de energie și la reducerea amprentei de carbon a produselor, îmbunătățind totodată amprenta materiilor acestora și impactul lor global asupra mediului; subliniază nevoia de a stabili cerințele economiei circulare ca parte a standardelor UE privind proiectarea ecologică și de a extinde metodologia actuală privind proiectarea ecologică la alte categorii de produse, pe lângă produsele cu impact energetic; |
66. |
consideră că ar trebui continuate lucrările privind un model fiabil de măsurare a impactului climatic pe baza consumului; ia act de concluzia din analiza aprofundată a Comisiei, potrivit căreia eforturile UE de a reduce emisiile rezultate în urma producției sunt oarecum contracarate de importurile de mărfuri cu o amprentă de carbon mai mare, dar că UE a contribuit, cu toate acestea, în mod semnificativ la reducerea emisiilor în alte țări, datorită creșterii fluxului comercial și a îmbunătățirii eficienței exporturilor în ceea ce privește emisiile de carbon; |
UE și combaterea schimbărilor climatice la nivel mondial
67. |
subliniază importanța multiplicării inițiativelor și a unui dialog susținut în cadrul forurilor internaționale relevante, precum și importanța unei diplomații efective în domeniul climei pentru a determina luarea unor decizii politice similare, care să crească nivelul ambiției în ceea ce privește schimbările climatice în alte regiuni și în țările terțe; invită UE să-și sporească finanțarea în domeniul climei și să depună eforturi susținute pentru a încuraja statele membre să mărească ajutorul financiar acordat de acestea țărilor terțe pentru domeniul climatic (ajutor pentru dezvoltare, mai degrabă decât împrumuturi), care ar trebui să se acorde pe lângă asistența pentru dezvoltare externă și nu ar trebui să fie contabilizat de două ori, atât ca ajutor pentru dezvoltare, cât și ca ajutor financiar în domeniul climei; |
68. |
subliniază că Summitul ONU privind schimbările climatice din septembrie 2019 va reprezenta momentul potrivit pentru ca liderii să anunțe obiective mai ambițioase în ceea ce privește CSN; consideră că UE ar trebui să adopte cu mult timp în avans o poziție privind actualizarea CSN, astfel încât să se prezinte la summit bine pregătită și într-o cooperare strânsă cu o coaliție internațională a părților care sprijină adoptarea unor obiective mai ambițioase în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice; |
69. |
subliniază utilitatea consolidării interoperabilității dintre instrumentele de politică ale UE și echivalentele lor din statele terțe, în special în ceea ce privește mecanismele de stabilire a prețului carbonului; invită Comisia să continue și să intensifice cooperarea și sprijinul pentru dezvoltarea unor mecanisme de stabilire a prețului carbonului în afara Europei, pentru a continua reducerea emisiilor și a îmbunătăți echitatea condițiilor la nivel mondial; subliniază importanța stabilirii unor garanții de mediu pentru a asigura reduceri reale și suplimentare ale emisiilor de GES; invită Comisia, prin urmare, să promoveze norme internaționale stricte și solide pentru a preveni lacunele în materie de contabilizare sau dublă contabilizare a reducerilor de emisii; |
o
o o
70. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/pages/com_2018_733_analysis_in_support_en_0.pdf
(2) Texte adoptate, P8_TA(2018)0430.
(3) UNEP, The Emissions Gap Report 2018 (Raportul pe 2018 privind discrepanțele în materie de emisii), p. 10.
(4) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563472/IPOL_STU(2015)563472_EN.pdf
(5) Van Dingenen, R., Crippa, M., Maenhout, G., Guizzardi, D., Dentener, F., Global trends of methane emissions and their impacts on ozone concentrations („Tendințele globale ale emisiilor de metan și impactul acestora asupra concentrațiilor de ozon”), EUR 29394 EN, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2018, ISBN 978-92-79-96550-0, doi:10.2760/820175, JRC113210.
(6) Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).
(7) https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/buildings
(8) Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (JO L 156, 19.6.2018, p. 75).
(9) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ro/TXT/?qid=1548155579433&uri=CELEX:52019DC0001
(10) Prețurile și costurile energiei în Europa, paginile 10-11.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/126 |
P8_TA(2019)0219
Situația în Nicaragua
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la situația din Nicaragua (2019/2615(RSP))
(2021/C 23/21)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nicaragua, în special cele din 18 decembrie 2008 (1), 26 noiembrie 2009 (2), 16 februarie 2017 (3) și 31 mai 2018 (4), |
— |
având în vedere Acordul de asociere dintre UE și America Centrală din 2012, |
— |
având în vedere documentul de strategie de țară al UE și programul indicativ multianual 2014-2020 privind Nicaragua, |
— |
având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
— |
având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
— |
având în vedere Orientările UE referitoare la apărătorii drepturilor omului din iunie 2004, |
— |
având în vedere Constituția Republicii Nicaragua, |
— |
având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe referitoare la Nicaragua din 21 ianuarie 2019, |
— |
având în vedere declarațiile Înaltei Reprezentante, în numele UE, referitoare la situația din Nicaragua din 2 octombrie 2018, 15 mai 2018, 22 aprilie 2018 și 15 decembrie 2018, precum și declarația din 1 martie 2019 privind reluarea dialogului național, |
— |
având în vedere concluziile Consiliului privind prioritățile UE în cadrul forurilor ONU pentru drepturile omului din 2019, adoptate la 18 februarie 2019, |
— |
având în vedere raportul aprobat de Comisia Interamericană pentru Drepturile Omului la 21 iunie 2018, intitulat „Încălcări grave ale drepturilor omului în contextul protestelor sociale în Nicaragua”, |
— |
având în vedere raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind încălcările drepturilor omului și abuzurile în contextul protestelor din Nicaragua, 18 aprilie-18 august 2018, |
— |
având în vedere raportul din 20 decembrie 2018 al Grupului interdisciplinar de experți independenți (GIEI) privind evenimentele violente care au avut loc în Nicaragua între 18 aprilie și 30 mai 2018, |
— |
având în vedere declarația din 22 februarie 2019 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, privind incriminarea dizidenților în Nicaragua, |
— |
având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, la 31 mai 2018, Parlamentul European a adoptat o rezoluție referitoare la criza din Nicaragua, condamnând ferm situația; întrucât, ca urmare a acestei rezoluții, o delegație formată din 11 deputați în Parlamentul European a vizitat această țară în perioada 23-26 ianuarie 2019 pentru a evalua situația la fața locului; |
B. |
întrucât delegația a putut să-și urmărească propriul program, iar guvernul Republicii Nicaragua a acordat acces la toate structurile solicitate de deputații în Parlamentul European, inclusiv la două închisori; întrucât guvernul nicaraguan a oferit garanții că nu vor fi lansate represalii împotriva celor care au denunțat situația actuală; întrucât delegația a fost martora unei campanii de hărțuire, defăimare și intimidare care a vizat apărătorii drepturilor omului și organizațiile societății civile cu care a avut un schimb de opinii; întrucât numeroase organizații au respins invitațiile de a se întâlni cu delegația, din cauza intimidării și a amenințărilor din partea guvernului; întrucât represiunea a fost intensificată din momentul în care delegația a vizitat țara; |
C. |
întrucât delegația a respins public poziția oficială a guvernului nicaraguan conform căreia acesta a fost victima unor campanii de lovitură de stat și de dezinformare conduse de SUA; întrucât principalul motiv care alimentează demonstrațiile a fost criza democratică, instituțională și politică care a afectat statul de drept și a limitat libertățile fundamentale, cum ar fi cele de asociere, de demonstrație și de întrunire, în această țară în ultimul deceniu; |
D. |
întrucât libertatea de exprimare, de întrunire și de demonstrație, inclusiv utilizarea imnului național, sunt restricționate în mod grav pentru multe persoane; întrucât un număr semnificativ de deținuți politici sunt închiși numai pentru exercitarea drepturilor lor; întrucât au existat mai multe rapoarte îngrijorătoare referitoare la înrăutățirea situației deținuților, inclusiv la tratamente inumane; |
E. |
întrucât procedurile judiciare împotriva deținuților respectivi încalcă standardele internaționale, în special garanțiile procedurale și penale ale dreptului la un proces echitabil; întrucât condițiile de detenție nu respectă nici ele în mod adecvat standardele internaționale; întrucât există o lipsă clară de separare a puterilor în Nicaragua; |
F. |
întrucât dreptul la informare este grav periclitat; întrucât jurnaliștii sunt deținuți, exilați și amenințați; întrucât canalele mass-media audiovizuale sunt închise sau percheziționate fără autorizație judiciară prealabilă; întrucât publicarea ziarelor este pusă în pericol de lipsa de hârtie și cerneală, confiscate de guvernul Republicii Nicaragua; |
G. |
întrucât guvernul din Nicaragua a expulzat din țară organizații internaționale precum GIEI și Mecanismul special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI), care au încercat soluționarea pașnică a conflictului și reconcilierea națională; întrucât represiunea împotriva organizațiilor societății civile s-a intensificat prin deposedarea lor de statut juridic într-o țară cu un cadru instituțional precar, care pedepsește de două ori victimele represiunii; |
H. |
întrucât libertatea academică este, de asemenea, amenințată; întrucât aproape 200 de studenți au fost exmatriculați din universități pentru participarea la demonstrații în favoarea democrației, a unei mai mari libertăți și a drepturilor omului; |
I. |
întrucât dezvoltarea și consolidarea democrației și a statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale trebuie să facă parte integrantă din politica externă a UE, inclusiv din Acordul de asociere încheiat în 2012 între UE și țările din America Centrală; întrucât acest acord include o clauză democratică, reprezentând un element esențial al acordului; |
J. |
întrucât dialogul național lansat la 16 mai 2018 între președintele Ortega și opoziția și grupurile civice din Nicaragua și mediat de Biserica catolică nu a reușit să găsească o soluție la criză; întrucât, la 27 februarie 2019, au fost reluate discuțiile preliminare pentru un dialog național între guvernul Republicii Nicaragua și Alianza Civica; întrucât Alianza Civica și-a stabilit cele trei obiective principale care trebuie atinse în cursul negocierilor, după cum urmează: eliberarea deținuților politici și respectarea libertăților individuale, reformele electorale necesare – care trebuie să culmineze cu organizarea de alegeri – și justiția; întrucât guvernul Republicii Nicaragua a eliberat 100 de deținuți politici, acceptând ca pedepsele lor cu închisoarea să fie comutate în arest la domiciliu; întrucât majoritatea acestora sunt hărțuiți, iar arestările continuă; întrucât un număr mare de deținuți (peste 600) se află în continuare în închisoare; întrucât un dialog național a fost oprit la 10 martie 2019, după ce Alianza Civica s-a retras din negocieri, |
1. |
subliniază că în Nicaragua se produce o încălcare gravă a democrației, a respectării drepturilor omului și a statului de drept, ca urmare a evenimentelor care au avut loc în aprilie și mai 2018; reiterează importanța rezoluției sale adoptate la 31 mai 2018; |
2. |
condamnă toate acțiunile represive ale guvernului Republicii Nicaragua; afirmă că vizita efectuată de delegația sa ajutat la obținerea unei imagini reale asupra situației actuale; declară în continuare că, fără îndoială, în ultimele luni, în special după vizita sa, s-au intensificat represiunea împotriva opoziției și limitările impuse libertăților fundamentale; în acest sens, condamnă reprimarea generalizată și restricționarea libertății de exprimare, de întrunire și de demonstrație, scoaterea în afara legii a organizațiilor neguvernamentale și a societății civile, expulzarea organizațiilor internaționale din țară, închiderea canalelor mass-media și atacurile împotriva mass-mediei, limitarea dreptului la informare, exmatricularea studenților din universități, înrăutățirea situației din închisori și utilizarea tratamentului inuman; |
3. |
consideră că astfel de acțiuni ale guvernului, ale instituțiilor sale și ale organizațiilor sale parapolitice corespund unei strategii planificate de distrugere a opoziției politice care a condus anul trecut protestele; consideră că această strategie este aplicată metodic, sistematic și selectiv împotriva tuturor liderilor, ONG-urilor, mass-mediei și mișcărilor sociale care doresc să își exprime solicitările legitime de libertate și democrație; |
4. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la enormele riscuri politice, economice și la adresa democrației cu care se confruntă populația și țara, riscuri care vor crește dacă nu se iau măsuri urgente, ținându-se seama de actualele confruntări interne, de fracturile sociale și de declinul economic; solicită de urgență un dialog intern semnificativ în vederea găsirii unei soluții durabile și pașnice, care să permită tuturor actorilor din societate să aibă spațiu de manevră și de exprimare în mod liber și să își restabilească drepturile civile, cum ar fi dreptul la proteste pașnice; reiterează faptul că orice soluție ar trebui să îi tragă la răspundere pe toți cei responsabili pentru încălcări; solicită tuturor partidelor politice, mișcărilor sociale, liderilor, studenților și organizațiilor societății civile să își mențină și să își reafirme angajamentul ferm față de o modalitate pașnică de soluționare a crizei; își reafirmă sprijinul deplin pentru reforma sistemului judiciar și a legii electorale și solicită VP/ÎR să acționeze în consecință; solicită VP/ÎR și delegației UE să monitorizeze îndeaproape negocierile care au loc în țară între guvern și Alianza Civica și să încerce în continuare să soluționeze problemele umane generate de situația survenită în țară în legătură cu deținuții, studenții, protestatarii, jurnaliștii etc.; |
5. |
regretă suspendarea MESENI și încetarea mandatului Grupului GIEI al Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului; condamnă cu fermitate persecutarea, arestarea și intimidarea persoanelor care cooperează cu ONU și cu alte organisme internaționale; |
6. |
invită guvernul din Nicaragua să pună în aplicare trei măsuri urgente ca semn al disponibilității sale în cadrul dialogului în curs de desfășurare: eliberarea imediată și necondiționată a deținuților politici, încetarea imediată a tuturor formelor de represiune împotriva cetățenilor nicaraguani, inclusiv hărțuirea, intimidarea, spionarea și persecutarea liderilor opoziției, eliminarea ulterioară a tuturor restricțiilor privind libertățile menționate anterior, reacordarea personalității juridice și restituirea bunurilor organizațiilor de apărare a drepturilor omului și readucerea organizațiilor internaționale în țară; |
7. |
subliniază că, în aceste condiții, procesul trebuie să conducă la anularea procedurilor legale împotriva deținuților politici și la garanții cu privire la integritatea lor fizică și morală, la respectarea vieții private și a garanțiilor procedurale, la returnarea celor exilați, inclusiv jurnaliști și studenți, la demilitarizarea străzilor și la dezarmarea grupurilor paramilitare, precum și la stabilirea unei foi de parcurs clare pentru organizarea în viitorul apropiat a unor alegeri libere, corecte și transparente, în prezența observatorilor internaționali; |
8. |
solicită extrădarea imediată în Italia a lui Alessio Casimiri, care în prezent locuiește în Managua protejat de guvernul nicaraguan, deși a fost condamnat în Italia definitiv la șase pedepse cu închisoarea pe viață pentru răpirea lui Aldo Moro, fost președinte al creștin-democraților italieni, prim-ministru și președinte al Consiliului European, precum și pentru asasinarea gărzilor acestuia de corp, fapt petrecut la 16 martie 1978 la Roma; |
9. |
solicită Serviciului European de Acțiune Externă și statelor membre să pună în aplicare, fără a afecta populația internă, un proces eșalonat de sancțiuni specifice și individuale, cum ar fi interdicțiile de acordare a vizelor și înghețarea activelor, împotriva guvernului Republicii Nicaragua și a persoanelor responsabile de încălcări ale drepturilor omului, în conformitate cu concluziile Consiliului din 21 ianuarie 2019, până când vor fi respectate și restabilite pe deplin în țară drepturile omului și libertățile fundamentale, astfel cum s-a solicitat în dialog; prin urmare, și în aceste condiții, îndeamnă declanșarea clauzei democratice din Acordul de asociere dintre UE și America Centrală, la care Nicaragua este parte semnatară, prin suspendarea Republicii Nicaragua din acord; |
10. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării parlamentare euro-latino-americane, Parlamentului Central American, Grupului de la Lima, precum și guvernului și Parlamentului Republicii Nicaragua. |
(1) JO C 45 E, 23.2.2010, p. 89.
(2) JO C 285 E, 21.10.2010, p. 74
(3) JO C 252, 18.7.2018, p. 189.
(4) Texte adoptate, P8_TA(2018)0238.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/130 |
P8_TA(2019)0220
Raportul anual strategic privind punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la Raportul anual strategic privind punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (2018/2279(INI))
(2021/C 23/22)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluția Organizației Națiunilor Unite intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU privind dezvoltarea durabilă la 25 septembrie 2015, la New York, |
— |
având în vedere Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC), Acordul de la Paris, adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) de la Paris la 12 decembrie 2015 și contribuțiile preconizate stabilite la nivel național (CPSN) ale UE și statelor sale membre, transmise CCONUSC la 6 martie 2015 de către Letonia și Comisia Europeană, |
— |
având în vedere cea de-a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată în perioada 13-16 iulie 2015 la Addis Abeba, |
— |
având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
— |
având în vedere articolul 7 din TFUE, care reafirmă că UE „asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor Uniunii”, |
— |
având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei Europene din 7 iunie 2017, intitulată „Noul Consens european privind dezvoltarea — Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (1), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 22 noiembrie 2016 intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil. Acțiunea europeană pentru durabilitate”(COM(2016)0739), |
— |
având în vedere documentul de reflecție al Comisiei intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030”, publicat la 30 ianuarie 2019, |
— |
având în vedere platforma multipartită la nivel înalt privind obiectivele ONU de dezvoltare durabilă și contribuția comună a acesteia din 11 octombrie 2018, care recomandă ca UE să elaboreze și să pună în practică o strategie globală vizionară și transformatoare pentru o Europă durabilă în 2030, care să orienteze toate politicile și programele UE și care să includă atât obiective intermediare, cât și obiective pe termen lung și să elaboreze viziunea UE pentru o Europă durabilă dincolo de Agenda 2030, |
— |
având în vedere Raportul UE din 2019 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării, publicat la 28 ianuarie 2019, |
— |
având în vedere Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 intitulat „O viață bună, în limitele planetei noastre” (2), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (3), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (4), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (5), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (6), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la acțiunea UE pentru sustenabilitate (7), |
— |
având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2018 (8), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor popoarelor indigene în lume, inclusiv acapararea de terenuri (9), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2017 privind „Răspunsul UE la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (10502/17), |
— |
având în vedere propunerea Comisiei Europene din 30 mai 2018 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+)(COM(2018)0382), |
— |
având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, |
— |
având în vedere declarația comună din 20 noiembrie 2018 a Organizației Mondiale a Sănătății și a Parlamentului European intitulată „Uniți pentru a accelera progresele în direcția îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă legate de sănătate – nimeni trebuie lăsat în urmă”, |
— |
având în vedere raportul de monitorizare din 2018 al Eurostat privind progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare durabilă în contextul UE, |
— |
având în vedere Strategia Europa 2020, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 intitulat „Indicatori mai adecvați pentru evaluarea obiectivelor de dezvoltare durabilă — contribuția societății civile”, |
— |
având în vedere concluziile Consiliului European din 18 octombrie 2018 (EUCO 13/18), în care se afirmă că UE și statele sale membre își mențin angajamentul ferm față de Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și față de punerea în aplicare a acesteia și în care Consiliul European salută intenția Comisiei de a publica, în 2018, documentul său de reflecție, care ar trebui să deschidă calea către adoptarea în 2019 a unei strategii cuprinzătoare de punere în aplicare, |
— |
având în vedere prioritățile UE în cadrul Organizației Națiunilor Unite și pentru cea de a 73-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite (septembrie 2018 – septembrie 2019), adoptate de Consiliu la 25 iunie 2018, |
— |
având în vedere contribuția platformei multipartite privind obiectivele de dezvoltare durabilă la documentul de reflecție al Comisiei intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030”, publicat la 12 octombrie 2018, |
— |
având în vedere Pactul mondial privind migrația și Pactul mondial privind refugiații din 2018, |
— |
având în vedere Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în perioada 2015-2030, adoptat la 18 martie 2015 de statele membre ale ONU în cadrul celei de a Treia Conferințe Mondiale a ONU privind reducerea riscului de dezastre, |
— |
având în vedere comunicatul comun al Uniunii Europene și Organizației Națiunilor Unite din 27 septembrie 2018, intitulat „Un parteneriat reînnoit pentru dezvoltare” (10), |
— |
având în vedere comunicatul comun prezentat în urma celei de a treia Reuniuni trilaterale între Uniunea Africană, Uniunea Europeană și ONU, care a avut loc la New York, la 23 septembrie 2018 (11), |
— |
având în vedere declarația de presă comună UE-ONU din 23 septembrie 2018 (12), |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru dezvoltare și ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0160/2019), |
A. |
întrucât Agenda 2030 are un potențial de transformare și stabilește obiective universale, ambițioase, cuprinzătoare, indivizibile și interconectate care au ca scop eradicarea sărăciei, combaterea inegalităților tot mai adânci și a discriminării, promovarea prosperității, durabilității, responsabilității față de mediu, incluziunii sociale, egalității de gen și respectului pentru drepturile omului, precum și coeziunea economică, socială și teritorială și consolidarea păcii și a securității; întrucât intervenția imediată, la toate nivelurile, alături de o strategie eficace de implementare, monitorizare și un mecanism de revizuire la nivel european sunt esențiale pentru realizarea ODD; |
B. |
întrucât Agenda 2030 și ODD reprezintă o viziune ambițioasă pentru o lume mai prosperă, mai incluzivă și mai rezilientă; întrucât Agenda 2030 se bazează pe valorile fundamentale ale Uniunii: democrația, participarea, buna guvernare, justiția socială, solidaritatea, sustenabilitatea și respectarea statului de drept și a drepturilor omului, în UE, în statele sale membre și în întreaga lume; întrucât, prin urmare, eforturile pentru realizarea ODD-urilor urmează în mod natural planurile Uniunii de a construi un viitor mai bun, mai sănătos și mai sustenabil pentru Europa, care ar trebui să se numere printre prioritățile strategice ale UE; |
C. |
întrucât Agenda 2030 și realizarea ODD reprezintă o provocare; întrucât cele 17 obiective și cele 169 de ținte de acțiune impun coordonarea între UE și statele sale membre, Parlamentul European și parlamentele naționale și o abordare bazată pe guvernarea pe mai multe niveluri, care presupune, la rândul ei, o implicare activă și largă a cetățenilor, a societății civile și a sectorului privat; |
D. |
întrucât implicarea partenerilor sociali în Agenda 2030 și în ODD a fost esențială încă de la început, promovând integrarea unor priorități precum munca decentă, combaterea inegalităților și participarea societății civile; întrucât participarea lor activă în procesul de evaluare a progreselor și a implementării are o importanță capitală; |
E. |
întrucât Comisia nu a elaborat încă o strategie cuprinzătoare pentru realizarea Agendei 2030, care să includă domenii de politică internă și externă ale UE, cu un calendar detaliat până în 2030, și obiective și măsuri concrete, după cum au solicitat Parlamentul European, Consiliul și Consiliul European, și nici nu a integrat ODD, ca un cadru global, în Orientările privind o mai bună legiferare publicate în 2017; întrucât sunt necesari indicatori și criterii de referință comune pentru a măsura și a monitoriza sistematic aplicarea unei astfel de strategii și pentru a identifica deficiențele, atât în prezent, cât și în viitor; |
F. |
întrucât sustenabilitatea și tranziția către o economie climatic neutră, circulară și incluzivă social sunt esențiale pentru creșterea pe termen lung și competitivitatea UE, care sunt posibile numai dacă limitele planetei noastre sunt întru totul respectate; |
G. |
întrucât Consensul european privind dezvoltarea recunoaște faptul că coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) reprezintă o parte fundamentală a contribuției UE la realizarea ODD și că dezvoltarea durabilă implică o abordare politică holistică și orizontală, fiind în cele din urmă o chestiune de guvernanță care trebuie să fie realizată în parteneriat cu toate părțile interesate și la toate nivelurile; întrucât implementarea eficientă a CPD este esențială pentru realizarea Agendei 2030; |
H. |
întrucât cadrul de politică și de guvernanță al UE include deja un anumit număr de obiective de politică, criterii de referință și indicatori cu sau fără caracter obligatoriu, de exemplu în domeniul bugetar, social, energetic și climatic, fără a se baza însă pe o strategie tematică cuprinzătoare, coerentă și unitară; |
I. |
întrucât pentru realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltarea durabilă este nevoie de o creștere a nivelului de conștientizare în rândul cetățenilor; |
J. |
întrucât evaluările ex-ante și ex-post sunt instrumente esențiale pentru a evita ca politicile UE să aibă un impact negativ asupra dezvoltării durabile, în special asupra țărilor în curs de dezvoltare, precum și pentru a maximiza impactului lor pozitiv; întrucât evaluările și revizuirile ar trebui publicate pentru a asigura transparența și responsabilitatea depline; |
K. |
întrucât Agenda 2030 are caracter universal și ar trebui pusă în aplicare în toate țările; întrucât principiul universalității impune ca fiecare țară să ia în considerare impactul acțiunilor sale în raport cu celelalte, pentru a asigura coerența politicilor în favoarea dezvoltării, ceea ce, date fiind complexitatea și fragmentarea politicilor UE, reprezintă o provocare majoră pentru Uniune; |
L. |
întrucât, conform celui de al 7-lea Program de acțiune pentru mediu (PAM), Comisia trebuie să evalueze impactul de mediu, într-un context global, al consumului de produse alimentare și nealimentare în Uniune; |
M. |
întrucât Parteneriatul mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC) ar putea juca un rol important în aspectele bazate pe dovezi ale monitorizării și răspunderii în ceea ce privește principiile eficacității pentru realizarea ODD și în sprijinirea punerii în aplicare a acestora într-un grad cât mai mare de către toți actorii de la nivel național; întrucât GPEDC trebuie să prevadă căi de cooperare clar definite pentru anumiți actori din domeniul dezvoltării care nu fac parte din țările donatoare ale OCDE, precum donatorii emergenți, organizațiile societății civile, filantropii privați, instituțiile financiare și întreprinderile private; |
N. |
întrucât finanțarea acordată ODD reprezintă o provocare enormă care nu impune doar un angajament politic ferm din partea UE și a statelor sale membre, ci și un parteneriat mondial ferm și utilizarea tuturor formelor de finanțare (din surse interne, internaționale, publice, private și inovatoare); întrucât finanțarea privată este esențială, dar nu ar trebui să înlocuiască finanțarea publică; |
O. |
întrucât realizarea ODD nu depinde doar de un nivel suficient de finanțare, ci și de acțiunile nefinanciare, astfel cum sunt recunoscute în Agenda 2030; |
P. |
întrucât mobilizarea eficientă a resurselor interne este un factor indispensabil pentru îndeplinirea obiectivelor Agendei 2030; întrucât în special țările în curs de dezvoltare sunt afectate de evaziunea fiscală și de evitarea obligațiilor fiscale de către întreprinderi; |
Q. |
întrucât articolul 208 din TFUE prevede că obiectivul principal al politicii de cooperare pentru dezvoltare îl reprezintă reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei; |
R. |
întrucât Forumul politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă al Organizației Națiunilor Unite (HLPF) se va reuni la nivel înalt, sub egida Adunării Generale a ONU, în septembrie 2019, pentru a evalua implementarea Agendei 2030 în ansamblu, analizând în mod global progresele înregistrate în toate ODD; se va reuni la nivel ministerial în iulie 2019, pentru a evalua progresele realizate pentru ODD 4 (educația de calitate), 8 (munca decentă și creșterea economică), 10 (reducerea inegalităților), 13 (măsuri climatice), 16 (pace, justiție și instituții puternice) și 17 (parteneriate pentru obiective); ulterior, se va reuni anual pentru a evalua progresele realizate în privința obiectivelor neanalizate în evaluarea tematică din 2019; |
S. |
întrucât reuniunea la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind ODD oferă UE și statelor sale membre ocazia de a-și prezenta în mod cuprinzător progresele în realizarea Agendei 2030 și a ODD; |
T. |
întrucât, în cadrul procesului de monitorizare și evaluare a Agendei 2030 în cadrul ONU, UE nu și-a manifestat întotdeauna unitatea atunci când și-a exprimat votul, în special în domeniul sănătății sexuale și reproductive și al drepturilor aferente; |
U. |
întrucât HLPF oferă un spațiu adecvat pentru ca UE și statele sale membre să își revizuiască progresele în realizarea Agendei 2030 prin intermediul evaluărilor naționale voluntare (ENV) și să aibă un rol de lider, ca cel mai mare furnizor de ajutor oficial pentru dezvoltare (AOD) și ca forță motrice în politicile de mediu; întrucât VNR realizate sunt utilizate pentru a evalua progresele ODD și pentru a semnala lacunele și provocările actuale; |
V. |
întrucât AOD poate juca un rol esențial în realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, – în special în țările cu venituri mici și în combaterea sărăciei extreme și a inegalităților – dacă respectă principiile eficacității dezvoltării, și anume aproprierea procesului la nivel de țară, transparența și responsabilitatea, axarea pe rezultate și incluziunea; |
W. |
întrucât principiul de „a nu lăsa pe nimeni în urmă” este elementul central al Agendei 2030; întrucât, în 2017, aproximativ 22,5 % din populația UE era în continuare expusă riscului de sărăcie și excluziune socială, iar 6,9 % dintre europeni se confruntau încă cu lipsuri materiale grave (13); întrucât inegalitățile au consecințe sociale multiple, precum decalajele mari de confort și calitate a vieții, inclusiv în ceea ce privește oportunitățile profesionale și serviciile medicale; |
X. |
întrucât în Uniune există un nivel constant ridicat al sărăciei în rândul copiilor și al excluziunii sociale (26,4 % în 2017); întrucât Pilonul european al drepturilor sociale prevede că copiii au dreptul la protecție împotriva sărăciei, iar copiii care provin din medii defavorizate au dreptul la măsuri specifice de creștere a egalității de șanse; întrucât investițiile în copii de la vârste fragede le aduc beneficii semnificative și copiilor, și societății în ansamblu și sunt necesare pentru a întrerupe cercul vicios al dezavantajelor cu care se confruntă în primii ani; |
Y. |
întrucât în ultimii cinci ani, UE a progresat în aproape toate ODD, șapte dintre cele de state membre ale UE-27 numărându-se printre primele 10 din clasamentul indicelui de dezvoltare durabilă la nivel mondial și toate statele membre ale UE-27 se află în top 50 (din 156) (14); întrucât unele state membre sunt deja în curs de a implementa ODD; întrucât, cu toate acestea, UE nu dispune încă de o strategie de implementare pentru ODD; |
Z. |
întrucât inegalitatea ridicată și în creștere între țări și în interiorul țărilor poate avea un cost social și economic semnificativ; întrucât inegalitatea este în contradicție evidentă cu obiectivul dezvoltării durabile; |
AA. |
întrucât îmbunătățirea legiferării a fost menționată explicit într-o comunicare a Comisiei ca fiind una dintre modalitățile de a integra mai bine dezvoltarea durabilă în toate politicile UE (15); |
AB. |
întrucât documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 19 iulie 2018 privind combaterea HIV/SIDA, a hepatitei virale și a tuberculozei în Uniunea Europeană și în țările învecinate (SWD(2018)0387) evidențiază deficiențele și limitările în ceea ce privește datele de supraveghere în cazul hepatitei virale, ceea ce face dificilă evaluarea acțiunilor pe care statele membre ale UE trebuie să le întreprindă pentru a realiza nivelul impus de ODD; |
AC. |
întrucât Cartea albă privind viitorul Europei a Comisiei de la 1 martie 2017 (COM(2017)2025) nu a inclus dezvoltarea durabilă și Agenda 2030 ca viziune sau mesaj pentru viitorul UE; |
AD. |
întrucât, în raportul său intitulat „Progrese pentru toți copiii în era ODD”, publicat în martie 2018, UNICEF a constatat o lipsă alarmantă de date în 64 de țări, precum și progrese insuficiente în direcția realizării ODD în cazul altor 37 de țări; întrucât mai mult de jumătate de miliard de copii locuiesc în țări care nu reușesc să măsoare progresul realizării ODD; |
AE. |
întrucât munca decentă constituie baza unei creșteri echitabile și incluzive și un vector al dezvoltării și progresului social; întrucât, împreună cu protecția socială pentru persoanele care nu își pot găsi un loc de muncă sau cele care se află în incapacitate de muncă, munca decentă diminuează inegalitatea și are o influență majoră asupra progresului social și economic; |
Poziția de lider a Europei în ceea ce privește valorile universale într-un cadru multilateral pentru oameni, planetă și prosperitate
1. |
subliniază faptul că provocările globale complexe cu care se confruntă lumea necesită un răspuns holistic și integrat pe care Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă are potențialul de a-l oferi; |
2. |
subliniază că obiectivul Agendei 2030 este de a asigura o calitate mai bună a vieții pentru toți, respectând limitele planetei, și o lume echitabilă, nelăsând pe nimeni în urmă; subliniază că cei patru piloni majori ai dezvoltării durabile (social, ecologic, economic și al guvernării), trebuie luați în mod global în considerare pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); subliniază faptul că dezvoltarea durabilă este un obiectiv fundamental al Uniunii, conform articolului 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), și ar trebui să joace un rol central în dezbaterea privind viitorul Europei; subliniază, de asemenea, că implementarea ODD ar trebui să ducă la o schimbare de paradigmă și să devină modelul economic general pe termen lung al UE, care să succeadă actualei Strategii Europa 2020; |
3. |
subliniază faptul că realizarea Agendei 2030 este strâns legată de valorile și interesele europene și reprezintă o inovație importantă, care ar putea revigora ordinea mondială, pe baza multilateralismului și a cooperării internaționale; |
4. |
reamintește necesitatea de a defalca în mod sistematic datele privind toți indicatorii relevanți aferenți tuturor obiectivelor și țintelor în funcție de gen și pe baza altor caracteristici; |
5. |
subliniază că Uniunea ar trebui să își reînnoiască angajamentul de a fi un lider mondial în punerea în aplicare a Agendei 2030 și a ODD, împreună cu statele sale membre și autoritățile lor locale și regionale, în conformitate cu principiul subsidiarității și în strânsă cooperare cu partenerii săi internaționali; reamintește că angajamentul politic al UE ar trebui să se reflecte în cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027; subliniază că Agenda 2030 trebuie să catalizeze în continuare o abordare coordonată între acțiunea internă și externă a UE și celelalte politici ale sale, precum și coerența instrumentelor sale de finanțare, pentru o reacție și un angajament globale în vederea creșterii și dezvoltării durabile; |
6. |
insistă asupra faptului că punerea în aplicare a ODD implică o cooperare eficientă la nivel european, național, regional și local, respectând principiile subsidiarității și proporționalității; subliniază rolul important al consiliilor consultative pentru mediu și dezvoltare durabilă în cadrul acestei cooperări și consideră că implicarea lor la toate nivelurile de guvernare ar trebui consolidată; |
7. |
salută faptul că multe state membre și țări partenere din afara UE au făcut eforturi considerabile pentru a concepe mecanisme și strategii de implementare a ODD și pentru a le integra în politicile și cadrele lor de guvernare; invită statele membre care nu au dezvoltat încă acest tip de mecanisme să facă acest lucru; subliniază că, ajutând și încurajând țările terțe să întreprindă acțiuni similare, UE contribuie la crearea unui mediu echitabil; recunoaște că sunt necesare în continuare îmbunătățiri la nivelul UE; |
8. |
invită Comisia și statele membre să asigure o abordare orizontală a ODD în cadrul politicilor lor; |
9. |
recunoaște că, în 2015, toate țările europene, atât din UE, cât și din afara UE, s-au angajat să participe la Agenda 2030; consideră că, în contextul dezbaterii privind viitorul Europei, ar trebui luată în considerare elaborarea unui cadru paneuropean pentru realizarea ODD-urilor la nivelul statelor membre ale UE și SEE, al semnatarilor acordurilor de asociere ale UE, al țărilor candidate la UE și, în urma retragerii sale, la nivelul Regatului Unit; subliniază importanța promovării dezbaterilor parlamentare la toate nivelurile; |
10. |
salută documentul de reflecție al Comisiei, intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030”, care stabilește trei scenarii pentru modul în care UE ar putea să realizeze ODD; este în favoarea primului scenariu, care propune o strategie globală pentru implementarea ODD de către UE și statele membre; consideră că, în ceea ce privește viitorul Europei, calea de urmat pentru binele și prosperitatea cetățenilor și a planetei este o Europă sustenabilă; |
11. |
regretă faptul că Comisia nu a elaborat încă o strategie integrată și holistică de punere în aplicare a ODD; |
12. |
subliniază importanța AOD ca instrument esențial pentru eradicarea sărăciei și reamintește angajamentele UE și ale statelor membre în această privință, inclusiv cel de a cheltui 0,7 % din venitul național brut (VNB) pentru AOD, alocând între 0,15 % și 0,20 % din AOD/VNB țărilor cel mai puțin dezvoltate; invită UE și statele sale membre să se reangajeze fără întârziere pentru obiectivul de 0,7 % din AOD/VNB și să majoreze treptat AOD pentru a atinge acest obiectiv, cu un calendar clar; invită statele membre să stabilească planuri de acțiune anuale verificabile pentru realizarea obiectivelor individuale în materie de AOD; subliniază că, având în vedere faptul că UE și statele membre au o responsabilitate comună în ceea ce privește realizarea obiectivului de 0,7 % AOD/VNB, statele membre sunt responsabile atât în fața parlamentelor naționale, cât și în fața Parlamentului European; |
13. |
recunoaște că beneficiile în materie de sănătate trebuie protejate și că progresul trebuie accelerat pentru a atinge ODD; afirmă că, deși lumea a făcut progrese remarcabile pe mai multe planuri în ceea ce privește sănătatea, rămân încă multe provocări, printre eliminarea disparităților în materie de sănătate dintre populațiile din țările stabile și cele care trăiesc în medii fragile și vulnerabile, precum și a disparitățile în materie de sănătate din interiorul țărilor; |
14. |
recunoaște că Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a consolidat sănătatea mondială ca prioritate politică; afirmă că sănătatea populației este esențială pentru dezvoltarea durabilă – pentru eradicarea sărăciei, promovarea unor societăți pașnice și incluzive și protecția mediului; insistă asupra faptului că sănătatea atât un rezultat, cât și un indicator al progresului, care reflectă succesul multor obiective și ale Agendei 2030 în ansamblu; |
15. |
subliniază că, în ansamblu, UE a reușit să-și reducă propriile emisii de gaze cu efect de seră și să le decupleze de creșterea economică, contribuind astfel semnificativ la efortul global, luând în considerare și emisiile încorporate în importurile și exporturile UE (16); constată, cu toate acestea, că sunt necesare mai multe eforturi, atât la nivelul UE, cât și la nivel mondial; |
Consolidarea acțiunilor strategice și comune ale UE în vederea atingerii obiectivelor globale
16. |
invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a lacunelor din politicile actuale și din aplicarea lor, pentru a identifica zonele critice de sinergie și incoerență; invită Comisia să identifice clar și rapid măsurile care trebuie luate până în 2030 în ceea ce privește politicile, legislația, statisticile și colectarea datelor dezagregate, guvernanța și implementarea, pentru a stabili o strategie cuprinzătoare pentru realizarea Agendei 2030 până la sfârșitul anului 2019; |
17. |
invită Comisia să elaboreze o strategie ambițioasă, globală și atotcuprinzătoare pentru implementarea Agendei 2030, care să integreze pe deplin ODD în politicile și guvernanța UE și să ofere orientări atât instituțiilor UE, cât și statelor membre pentru aplicarea, monitorizarea și analiza Agendei 2030, precum și să prezinte o foaie de parcurs sintetică și detaliată cu termene și obiective concrete; solicită Comisiei să se asigure că această strategie ia în considerare interconexiunile ODD; |
18. |
invită Comisia să își consolideze colaborarea cu ONU și solicită statelor membre ale UE să susțină reforma actuală a organizației, astfel încât aceasta să fie întru totul capabilă să implementeze Agenda 2030; |
19. |
reamintește că toate ODD sunt relevante pentru respectarea drepturilor copiilor; subliniază importanța punerii în aplicare a orientărilor UE pentru promovarea și protecția drepturilor copiilor în contextul relațiilor externe ale UE; solicită Comisiei să monitorizeze și să prezinte rapoarte referitoare la progresele în materie de drepturi ale copiilor în cadrul programelor externe ale UE; |
20. |
solicită Comisiei, ca fundament esențial al edificării unei Europe sustenabile, să preia inițiativa pentru dezvoltarea unui model sustenabil de producție și consum al produselor alimentare, care să protejeze și să elimine presiunile sistemelor alimentare asupra sănătății și mediului și să creeze avantaje economice pentru fermieri, întreprinderi și cetățeni; |
21. |
invită Comisia să acționeze, în colaborare cu actorii majori de la toate nivelurile, în vederea asigurării sănătății și promovării binelui tuturor, de toate vârstele, în special pentru ca serviciile medicale să fie mai accesibile, mai abordabile, mai eficiente și mai sustenabile, precum și în vederea tratării factorilor de risc ai bolilor netransmisibile într-un mod mai cuprinzător, prin schimburi de bune practici și consolidarea capacității de prevenire și control al riscurilor pentru sănătate la nivel mondial, cum ar fi rezistența la antimicrobiene; |
22. |
invită Comisia să alinieze politicile, abordările și metodologiile de programare, de finanțare și operaționale la cele ale ONU și ale partenerilor săi, în măsura în care acest lucru poate îmbunătăți eficiența și eficacitatea, pentru a crește eficacitatea în ceea ce privește o serie de priorități comune – precum egalitatea de gen și sănătatea reproducerii, sănătatea maternă, a nou-născuților, a copiilor și a adolescenților, schimbările climatice și mediul, combătând inegalitățile și sărăcia; |
23. |
subliniază că justiția și transparența fiscale, combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii, eradicarea fluxurilor financiare ilicite și a paradisurilor fiscale și creșterea mobilizării resurselor interne sunt esențiale pentru finanțarea Agendei 2030; își reiterează solicitarea de a evalua efectul de propagare al politicilor fiscale naționale și ale UE asupra țărilor în curs de dezvoltare, asigurând astfel coerența politicilor în favoarea dezvoltării; |
24. |
subliniază importanța abordării inegalităților sociale și economice și a promovării egalității de gen la nivelul UE și la nivel mondial; reamintește principiul fundamental al Agendei 2030, de „a nu lăsa pe nimeni în urmă”; solicită, prin urmare, Comisiei să acorde o atenție deosebită celor mai marginalizate și vulnerabile categorii ale societății, favorizând astfel incluziunea deplină; |
25. |
solicită Comisiei să promoveze lanțurile valorice globale durabile prin introducerea unor sisteme de diligență pentru companii, punând accentul pe întregul lanț de aprovizionare al acestora, ceea ce ar încuraja societățile să investească mai responsabil și ar stimula o punere în aplicare mai eficientă a capitolelor referitoare la sustenabilitate în cadrul acordurilor de liber schimb, inclusiv în ceea ce privește lupta împotriva corupției, transparența, măsurile împotriva evitării obligațiilor fiscale și conduita profesională responsabilă; |
26. |
consideră că ODD ar trebui să se afle în centrul strategiei UE pentru dezvoltare durabilă și creștere incluzivă; subliniază necesitatea de a stabili în mod clar indicatori, criterii de referință și ținte comune, de a estima cât mai rămâne de făcut până la îndeplinirea obiectivelor generale și a celor concrete și de a stabili acțiunile necesare pentru atingerea lor și mijloacele prin care vor fi realizate; subliniază că strategia UE 2030 ar trebui, de asemenea, să precizeze momentul și modul în care Uniunea va efectua evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile, pentru a remedia lacunele existente, a reorienta politicile actuale și a elabora noi propuneri legislative sau a modifica legislația Uniunii, luând totodată măsuri pentru coerență și coordonare atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre; solicită, prin urmare, Comisiei și Consiliului, în toate configurațiile sale, să ia aceste măsuri fără întârziere; |
27. |
consideră că Semestrul european ar trebui să implice Parlamentul și să fie aliniat la Agenda 2030, precum și că ar trebui inclus în proces o verificare a durabilității; solicită, prin urmare, Comisiei să continue adaptarea procesului Semestrului european; subliniază că pentru aceasta ar fi necesar, în special, ca Semestrul european să ia în considerare toate dimensiunile ODD, de o manieră aprofundată; |
28. |
îndeamnă Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare pentru a sprijini investițiile care sporesc sustenabilitatea ecologică și să asigure o legătură adecvată între ODD și semestrul european; |
29. |
subliniază necesitatea unei identificări clare a măsurilor de luat la fiecare nivel de guvernanță pentru realizarea obiectivelor generale și concrete, respectând principiul subsidiarității; solicită stabilirea unor parcursuri clare și coerente de dezvoltare sustenabilă la nivelurile corespunzătoare (național, subnațional, local) în statele membre care încă nu au făcut acest lucru; subliniază că Comisia ar trebui să ofere orientări în acest proces, pentru o abordare coerentă; solicită o abordare pe mai multe niveluri pentru a asigura un nivel mai bun de înțelegere, angajamente ambițioase și partajarea răspunderii pentru implementarea ODD; |
30. |
salută publicarea celui de-al doilea raport de monitorizare al Eurostat privind dezvoltarea durabilă în UE, care reprezintă un pas înainte către crearea unui mecanism de monitorizare de sine stătător al UE; |
31. |
subliniază că Comisia trebuie să dezvolte un cadru de monitorizare, responsabilitate și revizuire integrat, eficient și participativ pentru realizarea și integrarea ODD și a Agendei 2030, care să fie în concordanță cu Cadrul de indicatori la nivel global al ONU și care să cuprindă informații și datele defalcate importante la nivel național și subnațional, recunoscând, în același timp, că Eurostat nu poate identifica singur, în mod exhaustiv, toate dimensiunile progresului către ODD; subliniază că trebuie luate în considerare efectele de propagare și caracterul interconectat și indivizibil al obiectivelor și solicită ca Eurostat să fie mandatat și să raporteze sistematic cu privire la performanța în privința ODD a fiecărui stat membru, pe baza unui set uniform de indicatori; |
32. |
subliniază necesitatea unei game largi de indicatori care nu sunt de natură pur economică și care reflectă natura transformatoare a ODD, în special în ceea ce privește combaterea sărăciei în toate formele sale și care ar trebui să fie măsurați pe baza unor date defalcate relevante pentru realizarea ODD; subliniază necesitatea ca Eurostat să stabilească un set de indicatori de progres specifici pentru aplicarea internă a ODD în UE la nivelurile de guvernanță respective; |
33. |
reamintește rolul esențial al UE în îmbunătățirea standardelor de transparență, responsabilitate și sustenabilitate în cadrul lanțurilor valorice globale; subliniază că UE deține o poziție de putere normativă și economică și, în consecință, trebuie să își asume poziția de lider în aplicarea de bune practici și în stabilirea de norme la nivel mondial; invită Comisia și statele membre să sprijine negocierile în vederea semnării unui tratat cu caracter obligatoriu al ONU privind corporațiile transnaționale și drepturile omului; |
34. |
invită statele membre ale UE să furnizeze date pentru monitorizarea eficientă a hepatitei virale în conformitate cu indicatorii stabiliți de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape acest proces în concordanță cu angajamentul asumat în comunicarea intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil” din noiembrie 2016; |
35. |
subliniază importanța creșterii gradului de conștientizare cu privire la potențialul transformator al Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și al obiectivelor sale; reamintește necesitatea implicării cetățenilor și a organizațiilor societății civile în procesele de punere în aplicare și de monitorizare; subliniază rolul semnificativ pe care îl au Parlamentul European și parlamentele naționale; |
36. |
subliniază importanța transparenței și a responsabilității democratice în monitorizarea progresului Uniunii Europene în urmărirea Agendei 2030 și, în consecință, subliniază rolul colegiuitorilor în acest proces; consideră că încheierea unui acord interinstituțional cu caracter obligatoriu, în temeiul articolului 295 din TFUE, ar oferi un cadru corespunzător pentru cooperare în acest sens; |
37. |
solicită Comisiei și statelor membre să crească gradul de informare și sensibilizare a cetățenilor cu privire la necesitatea aplicării depline a Agendei 2030; |
38. |
subliniază faptul că cadrul financiar multianual (CFM) trebuie să fie orientat către Agenda 2030 și trebuie să asigure o integrare mai bună a dezvoltării durabile în toate mecanismele de finanțare și în liniile bugetare; de aceea, invită Comisia să crească gradul de asumare a răspunderii pentru obținerea de rezultate colective prin intermediul CFM; își reiterează poziția cu privire la viitorul cadru financiar multianual, care cere o evaluare obligatorie la jumătatea perioadei după o analiză a funcționării CFM și ținând seama de o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește realizarea ODD. accentuează necesitatea de a verifica pachetele financiare planificate ale politicilor existente pentru a asigura coerența cu dezvoltarea durabilă; |
39. |
consideră că este necesară accelerarea semnificativă a investițiilor ecologice, a inovării și a creșterii economice în UE pentru punerea în aplicare în timp util și cu succes a Agendei 2030 și subliniază importanța unei utilizări la scară mai largă a instrumentelor de finanțare existente și inovatoare, cum ar fi achizițiile publice ecologice, precum și nevoia urgentă a unor abordări diferite ale politicii actuale în materie de investiții, în special eliminarea treptată a subvențiilor cu efect dăunător asupra mediului; |
40. |
salută majorarea capitalului public și privat alocat finanțării ODD și subliniază importanța unui cadru solid și sustenabil de finanțare, care să includă o calibrare a cerințelor de capital ale băncilor și un tratament prudențial al activelor cu emisii ridicate de dioxid de carbon, norme prudențiale pentru societățile de asigurări și o actualizare a obligațiilor investitorilor instituționali și ale administratorilor de active; |
Coerența politicilor, coordonarea și integrarea ODD
41. |
subliniază importanța unei mai bune coordonări și cooperări între organismele de decizie, diferitele organizații și părțile interesate relevante, inclusiv autoritățile locale și organizațiile societății civile și în cadrul acestora, pentru a pune în aplicare Agenda 2030 și pentru a obține o mai mare coerență a politicilor în favoarea dezvoltării durabile (CPDD); |
42. |
salută adoptarea raportului Comisiei din 2019 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) și încercarea de a integra mai eficient CPD în abordarea UE privind punerea în aplicare a ODD; reamintește că CPD este un principiu prevăzut de articolul 208 din TFUE, fiind, de asemenea, fundamental pentru realizarea ODD; |
43. |
recunoaște progresele realizate de instrumentele CPD în influențarea procesului de elaborare a politicilor UE; cere depunerea unor mai mari eforturi pentru a se asigura că politicile care nu vizează dezvoltarea iau în considerare obiectivele de dezvoltare ca urmare a mecanismelor CPD; |
44. |
subliniază faptul că CPD constituie un element fundamental al CPDD și contribuie la aceasta; recomandă insistent ca bunele practici și învățămintele trase din CPD să fie aplicate în dezvoltarea pe mai departe și în operaționalizarea CPDD; |
45. |
invită Comisia și statele membre să își reafirme angajamentul față de CPD ca o contribuție importantă în direcția asigurării unei mai mari CPDD în cadrul acțiunilor lor pentru punerea în aplicare a Agendei 2030; subliniază necesitatea de a consolida mecanismele de asigurare a coerenței politicilor în toate instituțiile și procesele de elaborare a politicilor din cadrul UE și de a garanta că principiul este respectat în mod adecvat în evaluările ex ante regulate ale impactului și prin introducerea de mecanisme adecvate de asigurare a răspunderii și atenuare; |
46. |
consideră că CPDD înseamnă că, în viitor, toate politicile relevante și toate instrumentele financiare și nefinanciare de la nivelul UE trebuie să fie concepute, puse în aplicare și monitorizate în vederea realizării ODD și că, prin urmare, Comisia trebuie să dezvolte rapid capacitățile politice necesare la toate nivelurile; |
47. |
îndeamnă Comisia să adopte un plan de acțiune pentru monitorizare, în conformitate cu recomandările din evaluarea externă a CPD, care prevede adoptarea unui set clar de norme pentru punerea în aplicare a conceptului; își reiterează solicitarea de a defini în mod clar responsabilitățile fiecărei instituții UE în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor în materie de CPD; |
48. |
își reiterează solicitarea ca CPD să fie discutată la nivelul Consiliului European pentru a oferi un impuls punerii în aplicare a mecanismelor sale în cursul realizării obiectivelor Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă; consideră că, potrivit recomandării din evaluarea externă a CPD, numai voința politică a UE va avea un impact semnificativ asupra promovării și eficienței abordării CPD; |
49. |
având în vedere angajamentul juridic de a promova CPD, prevăzut la articolul 208 din TFUE, subliniază necesitatea ca UE să inițieze în mod activ un dialog cu țările și regiunile în curs de dezvoltare pentru a discuta și a analiza inițiativele politice majore care le pot afecta; |
50. |
subliniază faptul că UE a stabilit unele dintre cele mai înalte standarde de mediu din lume și că întreprinderile sale au un avans în comparație cu concurenții de la nivel mondial, motiv pentru care UE este considerată un bastion al libertății și al democrației, cu instituții stabile care respectă statul de drept și o societate civilă dinamică; consideră că UE ar putea, prin urmare, să decidă să își promoveze mai intens actualele standarde de mediu, sociale și de guvernare; |
51. |
salută înființarea unui grup de lucru privind Agenda 2030 în cadrul Consiliului Afaceri Generale; solicită, în vederea asigurării coerenței politicilor, instituirea unor mecanisme de coordonare și cooperare între Parlament, Consiliu și Comisie în materie de ODD, precum și în cadrul acestor instituții; subliniază că astfel de mecanisme ar trebui să fie clar definite și stabilite în cadrul unui Acord interinstituțional pentru o Europă durabilă până în 2030, deoarece procesele politice coerente care se desfășoară între cele trei instituții vor fi esențiale pentru punerea în aplicare cu succes a Agendei 2030; solicită implicarea celor trei instituții în activitatea viitoare a platformei multipartite privind ODD și subliniază importanța includerii tuturor actorilor relevanți în această platformă, inclusiv a organizațiilor societății civile; |
52. |
consideră că, în concordanță cu ODD 17 privind parteneriatele, rolul platformei multipartite existente privind ODD ar trebui să fie extins și introdus într-un cadru formal de consultare interinstituțională; |
53. |
subliniază rolul cooperării pentru dezvoltare în sprijinirea punerii în aplicare a Agendei 2030 în țările în curs de dezvoltare; salută integrarea ODD în noul Consens european privind dezvoltarea; reamintește că eradicarea sărăciei (ODD 1) trebuie să rămână obiectivul principal al cooperării pentru dezvoltare a UE; reamintește că ODD 1 și ODD 2 sunt indisolubil legate; reiterează faptul că, în ciuda progreselor înregistrate, este puțin probabil ca ritmul actual și sfera de punere în aplicare să promoveze transformarea necesară pentru realizarea obiectivelor vizate prin ODD 2; solicită intensificarea eforturilor de aliniere la recomandările din revizuirea tematică a ODD 2 din 2017 a Forumului politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă; |
54. |
își reiterează solicitarea pentru integrarea realizării ODD în toate domeniile de politică; salută angajamentul Comisiei de a integra ODD în agenda sa privind o mai bună legiferare și subliniază potențialul utilizării strategice a instrumentelor pentru o mai bună legiferare în evaluările independente ale Comisiei vizând coerența politicii UE pentru Agenda 2030 și politica sa de cooperare pentru dezvoltare; invită Comisia să își revizuiască rapid orientările referitoare la agenda privind o mai bună legiferare și să își îmbunătățească și monitorizeze în continuare evaluările ex ante pentru a asigura o coerență deplină a politicilor în punerea în aplicare a ODD, promovând totodată sinergii, dobândind beneficii conexe și evitând compromisurile, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre; |
55. |
solicită înființarea unui mecanism de coordonare la nivelul comisiilor în Parlament pentru a supraveghea și monitoriza punerea în aplicare de către UE a angajamentelor sale din Agenda 2030; |
56. |
solicită Conferinței președinților și Conferinței președinților de comisie din cadrul Parlamentului European să evalueze în ce măsură actuala structură a Parlamentului este adecvată pentru a-i asigura acestuia capacitatea de a monitoriza în mod eficace și cuprinzător eforturile depuse în toate domeniile de politică în vederea realizării ODD în politicile interne și externe ale UE; |
57. |
solicită Parlamentului, Comisiei și Consiliului să colaboreze în vederea elaborării unei Declarații comune privind durabilitatea, care să fixeze ODD între prioritățile interinstituționale multianuale ale următorului mandat legislativ; |
58. |
subliniază rolul evaluărilor de impact ex-ante regulate și adecvate, precum și a celor ex post pentru a asigura o mai bună integrare a Agendei 2030 și pentru a obține rezultate; subliniază importanța evaluării consecințelor pe termen scurt și lung ale politicilor și contribuția lor potențială la dezvoltarea durabilă; reamintește obligația din tratat de a lua în considerare obiectivele de cooperare pentru dezvoltare în toate politicile care ar putea să afecteze țările în curs de dezvoltare; |
59. |
reamintește importanța capitală a mobilizării resurselor interne pentru țările în curs de dezvoltare în vederea realizării ODD; subliniază că raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) intitulat „Raport privind investițiile mondiale 2015 – reforma guvernanței investițiilor internaționale” (17), estimează că țările în curs de dezvoltare pierd cel puțin 100 de miliarde de dolari pe an din veniturile din impozitul pe profit din cauza evitării obligațiilor fiscale de către marile societăți; salută în acest sens documentul de lucru al Comisiei din 15 octombrie 2015 intitulat „Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way” („Creșterea veniturilor colectate și eficientizarea cheltuielilor: pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii”) (SWD(2015)0198) care vizează acest subiect; regretă, totuși, că nu au fost adoptate măsuri concrete pentru a asigura punerea în aplicare a sus-menționatei strategii a Comisiei; invită Comisia să propună un program-fanion în domeniul mobilizării resurselor interne pentru a asigura colectarea mai multor venituri fiscale și pentru a permite finanțarea ODD; |
60. |
insistă asupra necesității de consolidare a rolului actorilor locali ca agenți ai dezvoltării durabile și solicită participarea mai puternică a parlamentelor naționale și a autorităților regionale și locale în toate etapele punerii în aplicare a ODD, de la planificare și programare până la evaluare și monitorizare; solicită, în plus, Comisiei să intensifice sprijinul acordat orașelor și autorităților locale pentru dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea inițiativelor de politică și strategiilor eficace în vederea realizării ODD; |
61. |
salută creșterea gradului de implicare a sectorului privat în sprijinul realizării ODD; subliniază importanța creării unui mediu care să faciliteze noi inițiative și parteneriate între sectorul public și sectorul privat și care să încurajeze întreprinderile să își alinieze strategiile de afaceri la obiectivele de dezvoltare durabilă; |
62. |
reamintește că ONU estimează că este necesar un buget de investiții de 5 000-7 000 de miliarde de dolari anual pentru a realiza ODD; insistă, prin urmare, asupra necesității de a mobiliza investițiile și salută, în acest sens, potențialul Planului UE pentru investiții externe; |
Evaluări naționale voluntare și rapoarte ale UE pentru Forumul politic la nivel înalt (HLPF) 2019 al Adunării Generale a ONU
63. |
încurajează statele membre să efectueze analize periodice și cuprinzătoare ale progreselor și încurajează acele state membre care nu s-au angajat încă în vederea finalizării unei ENV să facă acest lucru în conformitate cu Agenda 2030, iar acele statele membre care au prezentat deja o ENV să stabilească un calendar pentru viitoarele ENV periodice; |
64. |
invită Comisia să efectueze analize periodice ale ENV ale statelor membre pentru a evalua progresele și bunele practici; solicită, de asemenea, o analiză a EVN ale țărilor cel mai puțin dezvoltate pentru a identifica nevoile, a elimina lacunele și a întări sprijinul și cooperarea, precum și pentru a coopera îndeaproape în cadrul OCDE în ceea ce privește elaborarea unor mecanisme de evaluare inter pares pentru strategii și acțiuni reușite de implementare a ODD în politicile interne și externe, precum și pentru îmbunătățirea schimbului de bune practici și pentru monitorizarea efectelor colaterale negative externe; |
65. |
încurajează Comisia și statele membre să extindă programarea comună și punerea în aplicare comună a cooperării pentru dezvoltare, pe baza dialogurilor politice privind ODD cu țările partenere, a planurilor naționale de dezvoltare și a ENV, ținând seama în mod adecvat de responsabilitatea țării și de alte principii ale eficacității dezvoltării; |
66. |
subliniază rolul Forumului politic la nivel înalt în monitorizarea și revizuirea ODD; sprijină ferm angajamentul Uniunii de a efectua o evaluare voluntară la Forumul politic la nivel înalt; invită Comisia să onoreze rolul de lider al UE în elaborarea și punerea în aplicare a Agendei 2030 și să prezinte un raport comun cuprinzător privind toate ODD; subliniază că raportarea UE, inclusiv viitorul raport de sinteză comun privind sprijinul acordat de UE țărilor în curs de dezvoltare, ar trebui să includă o analiză a situației actuale și a deficiențelor și lacunelor actuale; |
67. |
solicită Comisiei să acționeze ca model demn de urmat în procesul HLPF; invită Comisia să se implice, alături de țările terțe, în realizarea de progrese în ceea ce privește realizarea Agendei 2030, inclusiv prin intermediul Comisiei Economice pentru Europa a ONU; |
68. |
solicită organizarea unui Forum european anual pentru ODD, pentru pregătirea HLPF, care să faciliteze participarea și dialogul între părțile interesate externe și organizațiile societății civile, precum și între parlamentari în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD; |
69. |
salută reuniunea la nivel înalt a HLPF, care va avea loc în septembrie 2019 sub auspiciile Adunării Generale a ONU și reuniunile la nivel înalt viitoare, ca ocazii de a evalua punerea în aplicare a tuturor ODD în cadrul Agendei 2030 în ansamblu și se așteaptă ca Uniunea să joace un rol de frunte în acest context; constată că progresele înregistrate de statele membre variază, printre altele, în funcție de ODD avut în vedere, de obiectivele și țintele prioritare la nivel național; subliniază că ODD sunt strâns legate și că ar trebui urmărită o abordare sistemică integrată și cuprinzătoare în punerea lor în aplicare; |
Atenția acordată ODD în viitoarea analiză aprofundată în cadrul HLPF 2019
70. |
salută viitoarea analiză aprofundată a ODD 4 (educația de calitate), 8 (munca decentă și creșterea economică), 10 (reducerea inegalităților), 13 (politici climatice), 16 (pace, justiție și instituții solide) și 17 (parteneriate pentru obiective) și se așteaptă ca Uniunea să contribuie pe deplin la analiză; așteaptă cu interes viitoarele analize aprofundate ale tuturor celorlalte obiective de dezvoltare durabilă în următorii ani, subliniind, în același timp, caracterul indivizibil al Agendei 2030 și al gradului de interconectare a obiectivelor; |
71. |
reiterează faptul că educația de calitate și accesul la educația primară pentru toți (ODD 4) sunt condiții esențiale pentru realizarea dezvoltării durabile și a unor societăți autonome, precum și pentru a asigura capacitarea și angajabilitatea tinerilor; recunoaște că educația de calitate este un domeniu de interes de prim rang în multe state membre și subliniază că formarea tehnică și profesională sunt esențiale pentru capacitatea de inserție profesională a tinerilor și pentru accesul la locuri de muncă calificate; regretă, totuși, faptul că disparitățile în domeniul educației cauzate de decalajele dintre mediul urban și rural și de disparitatea de gen predomină încă atât în interiorul, cât și în afara UE; solicită, prin urmare, investiții mai substanțiale pentru a îmbunătăți calitatea educației și a infrastructurii aferente, acordând o atenție deosebită regiunilor mai puțin dezvoltate pe plan intern și țărilor cel mai puțin dezvoltate pe plan extern; |
72. |
încurajează Comisia și statele membre să vizeze mai sistematic țintele aferente ODD 8 (creștere economică durabilă și ocuparea forței de muncă) în cadrul politicilor lor de cooperare pentru dezvoltare și de programare (în comun); solicită contribuții suplimentare la realizarea ODD 8, inclusiv îmbunătățirea capacităților de producție, generarea de venituri, industrializare, modele durabile de consum și de producție, comerț, dezvoltarea sectorului privat, mediul de afaceri, infrastructură și turism; |
73. |
recunoaște rolul microîntreprinderilor, al întreprinderilor mici și mijlocii, al cooperativelor, inclusiv al modelelor de afaceri și al institutelor de cercetare ca motoare ale creșterii economice, ale ocupării forței de muncă și ale inovării la nivel local; solicită promovarea unor condiții de concurență echitabile pentru investiții durabile, industrializare, o activitate comercială, inclusiv un comportament responsabil în afaceri, finanțe și fiscalitate, știință, tehnologie, cercetare și inovare, pentru a stimula și accelera dezvoltarea economică și umană internă și pentru a contribui la o creștere durabilă pe termen lung în concordanță cu ODD și cu Acordul de la Paris; invită Comisia și statele membre să încurajeze apariția unor noi modele de afaceri și să valorifice avantajele create de noile tehnologii, cum ar fi inteligența artificială; |
74. |
subliniază rolul esențial pe care îl joacă sectorul privat în progresele către realizarea ODD, în special în ceea ce privește investițiile responsabile și durabile și încurajarea creșterii favorabile incluziunii, precum și promovarea și manifestarea unei conduite profesionale responsabile; subliniază, în acest context, necesitatea unor cadre de politică favorabile investițiilor, inclusiv indicatori de performanță în materie de durabilitate, precum și cerințe care să permită integrarea riscurilor legate de durabilitate în procesul de luare a deciziilor privind investițiile și statul de drept; |
75. |
recunoaște că centrele și incubatoarele de cercetare, dezvoltare și inovare ale UE sunt importante pentru sprijinirea de structuri de dezvoltare durabilă; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze legături mai strânse între cercetători și întreprinderi în vederea schimbului de bune practici și stimulării inovării; subliniază că finanțarea cercetării și inovării trebuie să fie completată de o abordare strategică în ceea ce privește investițiile, favorizând pătrunderea pe piață a unor soluții inovatoare, deoarece acestea necesită adesea investiții mari și cu risc ridicat; |
76. |
solicită Consiliului să țină seama de ODD atunci când adoptă poziția cu privire la viitorul FSE+ și alocarea pachetelor financiare necesare; subliniază că succesul ODD în Uniune depinde de politici ambițioase sprijinite de alocarea unor resurse suficiente; |
77. |
regretă că există încă diferențe semnificative între progresele înregistrate de statele membre în atingerea ODD 10 în ceea ce privește reducerea inegalităților în materie de venituri și a inegalităților legate de vârstă, sex, handicap, etnie, origine, religie, statut economic și alți factori, ceea ce ar putea îmbunătăți coeziunea socială, și că inegalitățile persistă și se adâncesc în interiorul țărilor și între țări, în interiorul și în afara UE; solicită accelerarea progresului în direcția reducerii disparităților tot mai mari și a promovării egalității de șanse pentru toți, oferind asistență directă grupurilor vulnerabile și celor care au cea mai mare nevoie și generând o creștere mai favorabilă incluziunii și mai durabilă, precum și dezvoltare umană; invită Comisia să includă, printre altele, criterii îmbunătățite privind inegalitatea economică în cadrul analizei ODD 10; |
78. |
recunoaște că UE și toate statele sale membre au semnat și au ratificat Acordul de la Paris și că majoritatea statelor membre declară că Acordul de la Paris este un pilon central al politicilor lor de cooperare internațională, alături de Agenda 2030, iar unele state au acordat prioritate obiectivului de combatere a schimbărilor climatice și a impactului acestora (ODD 13); invită Comisia și statele membre să utilizeze strategii și activități de comunicare pentru a spori sprijinul public și politic pentru acțiuni climatice și pentru a crește gradul de conștientizare cu privire la beneficiile conexe ale combaterii schimbărilor climatice, cum ar fi îmbunătățirea calității aerului și a sănătății publice, conservarea resurselor naturale, creșterea economică și creșterea gradului de ocupare a forței de muncă, creșterea securității energetice și reducerea costurilor de import al energiei; |
79. |
solicită ca Agenda 2030 să fie pusă în aplicare în întregime și într-un mod coordonat și coerent cu Acordul de la Paris privind schimbările climatice, inclusiv în ceea ce privește necesitatea de a lua măsuri necesare pentru a limita încălzirea globală, precum și a intensifica lucrările privind adaptarea la aceasta și finanțarea adaptării; reamintește angajamentul UE de a aloca cel puțin 20 % din bugetul său pentru 2014 – 2020 (și anume aproximativ 180 de miliarde de euro) pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv în cadrul politicilor sale externe și de cooperare pentru dezvoltare; |
80. |
regretă că, în pofida dovezilor științifice clare și cuprinzătoare prezentate în raportul special al IPCC cu privire la încălzirea globală cu 1,5 oC, care a prezentat în detaliu efectele negative ale unei astfel de creșteri a temperaturii și efectele mult mai grave pe care le-ar avea o încălzire globală cu 2 oC, părțile semnatare ale Acordului de la Paris nu au reușit până în prezent să-și stabilească obiective climatice mai ambițioase; salută colaborarea internațională în ceea ce privește comercializarea certificatelor de emisii și conectarea piețelor carbonului regionale și din țările terțe; invită Uniunea să încurajeze instituirea unor scheme de reducere a emisiilor bazate pe piață în economiile emergente și în țările în curs de dezvoltare; constată că acest lucru va contribui la reducerea emisiilor globale, la reducerea costurilor și la eficiență operațională, limitând riscul de relocalizare a emisiilor de dioxid de carbon prin crearea unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial; |
81. |
subliniază necesitatea unei atenuări a încălzirii climatice globale și a adaptării la aceasta și accentuează rolul fundamental pe care l-au avut țările în curs de dezvoltare în îndeplinirea obiectivelor stabilite în Acordul de la Paris, Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Planul de acțiune de la Addis Abeba, precum și necesitatea urgentă de a sprijini țările în cauză să își realizeze contribuțiile stabilite la nivel național; salută, în acest sens, faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice este o prioritate a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), creat recent cu scopul de a mobiliza investițiile din sectorul public și privat în țările partenere din Africa și din vecinătatea UE; |
82. |
subliniază că UE ar trebui să își continue drumul spre o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neutră din punct de vedere climatic, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și biodiversificată, în deplină conformitate cu Agenda 2030 a ONU și cu cele 17 obiective de dezvoltare durabilă pentru a reduce tendințele nesustenabile care se bazează pe exploatarea excesivă a resurselor naturale, precum și pierderea biodiversității cauzată de modele de consum și de producție nesustenabile; subliniază că este important ca UE să își accelereze inițiativele menite să promoveze consumul și producția responsabile și durabile, jucând în același timp un rol principal în eforturile în direcția unei economii circulare; |
83. |
reiterează că valorile universale ale democrației, bunei guvernări, statului de drept și drepturilor omului sunt condiții esențiale pentru o dezvoltare durabilă, așa cum sunt ele definite în ODD 16 (societăți pașnice și promovând incluziunea); își exprimă, totuși, regretul profund că, la nivel mondial, încă predomină conflictele armate și violența; își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de progrese în ceea ce privește consolidarea statului de drept și accesul la justiție în multe țări; reamintește angajamentul UE și al statelor membre asumat în cadrul Consensului european privind dezvoltarea de a adopta o abordare globală în ceea ce privește conflictele și crizele, centrată pe fragilitate și securitatea umană, recunoscând totodată legătura dintre dezvoltarea durabilă, acțiunea umanitară, pace și securitate și acordând o atenție deosebită statelor afectate de conflicte; subliniază că obiectivul unor societăți pașnice și incluzive, care includ cu accesul tuturor la justiție ar trebui să fie integrat în acțiunea externă a UE care, prin sprijinirea actorilor locali, poate să întărească rezistența, să promoveze securitatea umană, să întărească statul de drept și să trateze probleme complexe precum insecuritatea, fragilitatea și tranziția democratică; |
84. |
subliniază că eliminarea inegalităților în interiorul țărilor și între țări, combaterea discriminării și promovarea păcii, a democrației participative, a bunei guvernări, a statului de drept și a drepturilor omului trebuie să reprezinte obiective transversale ale politicii de dezvoltare a UE; |
85. |
salută eforturile depuse de UE pentru creșterea gradului de coerență și pentru crearea de sinergii între diferitele politici, pentru consolidarea mijloacelor de punere în aplicare și pentru revitalizarea parteneriatului global pentru dezvoltare durabilă; |
86. |
insistă asupra faptului că educația, știința, tehnologia, cercetarea și inovarea incluzive și echitabile constituie instrumente deosebit de importante pentru punerea în aplicare a ODD și recunoaște necesitatea de a îmbunătăți guvernanța în acest sector; regretă că potențială contribuție a comunității științifice nu a fost pe deplin încurajată până în prezent; subliniază necesitatea ca Orizont 2020 și viitoarele programe-cadru pentru cercetare să integreze mai bine noțiunea de dezvoltare durabilă și provocările societale; reamintește necesitatea de a facilita mecanisme pentru transferul semnificativ de tehnologie către țările în curs de dezvoltare; |
87. |
invită Comisia să adauge datele referitoare la ODD la seturile de date cu valoare ridicată, astfel cum se prevede în Directiva privind datele deschise și informațiile din sectorul public, și să încurajeze statele membre să publice toate rapoartele privind ODD cu licență gratuită; |
88. |
subliniază importanța utilizării integrale a programelor și instrumentelor existente și viitoare ale UE, cum ar fi programele Orizont și LIFE, care facilitează participarea țărilor terțe în domeniul energiei, al schimbărilor climatice și al dezvoltării durabile; |
89. |
solicită întocmirea unui buget al UE care să confere dezvoltării durabile statutul de obiectiv principal; reamintește că lupta împotriva fraudei și a evaziunii fiscale este o problemă de dezvoltare solidară; |
90. |
subliniază că realizarea ODD în domeniul alimentar, agricol, energetic, al materialelor, al orașelor și al sănătății și calității vieții poate oferi perspective comerciale în valoare de peste 10 000 de miliarde EUR (18); subliniază, cu toate acestea, că, pentru a atinge obiectivul UE al unei economii eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, Uniunea și statele sale membre trebuie să joace un rol de frunte în domeniul științei, tehnologiei și al infrastructurii moderne; |
91. |
subliniază că, având în vedere creșterea complexității și a globalizării lanțurilor de aprovizionare, este important să se promoveze aplicarea unor standarde ridicate de durabilitate, inclusiv în țările terțe; |
o
o o
92. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, OCDE și Organizației Națiunilor Unite. |
(1) JO C 210, 30.6.2017, p. 1.
(2) Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 (JO L 354, 28.12.2013, p. 171).
(3) JO C 353, 27.9.2016, p. 2.
(4) JO C 76, 28.2.2018, p. 45.
(6) JO C 224, 27.6.2018, p. 36.
(7) JO C 334, 19.9.2018, p. 151.
(8) Texte adoptate, P8_TA(2018)0077.
(9) Texte adoptate, P8_TA(2018)0279.
(10) http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5927_en.htm
(11) http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5882_en.htm
(12) http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5870_en.htm
(13) Date Eurostat pentru 2017, din 16 octombrie 2018.
(14) Documentul de reflecție „Către o Europă durabilă până în 2030”, pagina 7.(https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_ro_v2_web.pdf)
(15) Comunicarea Comisiei intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil. Acțiunea europeană pentru durabilitate” (COM(2016) 0739 final).
(16) Analiză aprofundată pentru Comunicarea Comisiei intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773),
(17) http://unctad.org/en/PublicationChapters/wir2015ch0_KeyMessage_en.pdf
(18) Raportul Comisiei pentru afaceri și dezvoltare durabilă, Better Business, Better World, ianuarie 2017.
RECOMANDĂRI
Parlamentul European
Miercuri, 13 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/146 |
P8_TA(2019)0172
Domeniul de acțiune și mandatul reprezentanților speciali ai UE
Recomandarea Parlamentului European din 13 martie 2019 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind domeniul de acțiune și mandatul reprezentanților speciali ai UE (2018/2116(INI))
(2021/C 23/23)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolele 2, 3, 6, 21, 33 și 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
— |
având în vedere Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului european pentru acțiune externă (1), |
— |
având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică (2), |
— |
având în vedere rapoartele anuale ale Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate adresate Parlamentului European referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comună, |
— |
având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume, |
— |
având în vedere Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și apărare; |
— |
având în vedere Orientările privind numirea, mandatul și finanțarea reprezentantului special al UE din 9 iulie 2007 și Nota Consiliului (7510/14) din 11 martie 2014, |
— |
având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind organizarea și funcționarea Serviciului european pentru acțiune externă (3), |
— |
având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, prezentată de VP/ÎR la 28 iunie 2016, și rapoartele de punere în aplicare ulterioare, |
— |
având în vedere Orientările UE pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliu în 2013, |
— |
având în vedere Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), precum și toate principiile acestuia, ca document de temelie pentru securitatea europeană și regională, |
— |
având în vedere rezoluțiile sale referitoare la rapoartele anuale ale Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate adresate Parlamentului European referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comună, |
— |
având în vedere rezoluțiile sale referitoare la rapoartele anuale ale UE privind drepturile omului și democrația în lume, |
— |
având în vedere Recomandarea sa din 15 noiembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (4), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la abordarea încălcărilor drepturilor omului în contextul crimelor de război și crimelor împotriva umanității, inclusiv genocidul (5), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale referitoare la Ucraina, în care se solicită numirea unui reprezentant special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Crimeea și regiunea Donbas, |
— |
având în vedere recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului referitoare la reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (6), |
— |
având în vedere articolele 110 și 113 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0171/2019), |
A. |
întrucât UE are ambiția de a fi un actor global mai puternic – nu doar din punct de vedere economic, dar și politic – străduindu-se, prin acțiunile sale, să contribuie la menținerea păcii și securității la nivel global și a unei ordini mondiale bazate pe reguli; |
B. |
întrucât reprezentanții speciali ai UE (RSUE) sunt numiți de către Consiliu la propunerea VP/ÎR, având mandatul de a înregistra progrese în privința realizării unor obiective de natură tematică sau politică sau de securitate specifice din punct de vedere geografic; întrucât aceștia s-au dovedit a fi un instrument valoros și flexibil pentru diplomația UE, deoarece pot personaliza și reprezenta UE în locuri și situații cruciale, cu sprijinul tuturor statelor membre; întrucât flexibilitatea mandatelor RSUE înseamnă că ei sunt instrumente operaționale care pot fi mobilizate rapid atunci când survin preocupări legate de anumite țări sau de anumite teme; |
C. |
întrucât, datorită prezenței lor constante pe teren, RSUE se situează pe o poziție privilegiată pentru stabilirea unui dialog cu societatea civilă și cu actorii locali, precum și pentru realizarea de cercetări la fața locului; întrucât această experiență directă le permite să contribuie în mod constructiv la elaborarea politicilor și strategiilor; |
D. |
întrucât în prezent există cinci RSUE regionali (pentru Cornul Africii, Sahel, Asia Centrală, procesul de pace din Orientul Mijlociu, Caucazul de Sud și criza din Georgia), doi RSUE specifici unei țări (Kosovo și Bosnia și Herțegovina) și un RSUE tematic responsabil cu drepturile omului; |
E. |
întrucât, în prezent, doar doi RSUE sunt femei; |
F. |
întrucât, în cazul RSUE desemnați cu mandate pentru anumite țări, mandatul lor dublu, ei fiind și șefi ai delegațiilor UE din țările în cauză, a contribuit la coerența și eficiența prezenței externe a UE; întrucât trimiterea de noi RSUE în anumite țări trebuie să fie coerentă cu strategiile UE de acțiune externă, având în vedere întărirea delegațiilor UE prin Tratatul de la Lisabona, prin care acestea au dobândit responsabilitatea coordonării tuturor acțiunilor UE pe teren, inclusiv a politicilor PESC; |
G. |
întrucât există alte zone și conflicte prioritare, inclusiv în vecinătatea imediată a UE, care necesită o atenție specială, mai multă implicare și vizibilitate a UE, cum ar fi agresiunea Rusiei în Ucraina și ocuparea ilegală a Crimeii; |
H. |
întrucât RSUE s-au dovedit utili, în special în ceea ce privește purtarea unor dialoguri politice la nivel înalt și capacitatea de a intra în contact cu parteneri de înalt nivel în medii politice foarte sensibile; |
I. |
întrucât RSUE sunt finanțați din bugetul PESC, astfel cum a fost adoptat de Parlament în cadrul procedurii de codecizie, și sunt răspunzători pentru execuția bugetară în fața Comisiei; |
J. |
întrucât VP/ÎR s-a angajat să răspundă pozitiv la solicitările Parlamentului European de a îi audia pe RSUE nou-numiți înainte de preluarea posturilor și a facilita informări periodice ale Parlamentului de către RSUE; |
K. |
întrucât RSUE sunt selectați dintre persoanele care au ocupat anterior funcții diplomatice sau politice de rang înalt în țara lor sau în cadrul organizațiilor internaționale; întrucât ei beneficiază de un grad substanțial de flexibilitate și libertate de acțiune în ceea ce privește modul de executare a mandatului lor, ceea ce poate contribui la atingerea obiectivelor stabilite, la punerea în aplicare a strategiilor și la crearea de valoare adăugată pentru UE; |
L. |
întrucât rolul-cheie al RSUE este să contribuie la unitatea, consecvența, coerența și eficacitatea acțiunii externe și reprezentării UE; întrucât ei demonstrează interesul UE pentru o țară, o regiune sau o temă anume, îi întăresc vizibilitatea și contribuie la implementarea unei strategii sau politici specifice a UE pentru țara, regiunea sau tema în legătură cu care își exercită mandatul; |
1. |
recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate următoarele:
|
Cu privire la mandat
(i) |
să permită o perioadă adecvată de mandat, care să creeze o perspectivă ce permite angajarea de personal cu calificări înalte și să permită punerea în aplicare a mandatului, precum și instaurarea unui climat de încredere cu partenerii, crearea de rețele și influențarea proceselor; să asigure reexaminarea periodică, în conformitate cu evoluțiile din țara/regiunea sau cu subiectul în cauză și, de asemenea, să permită prelungirea mandatului, după caz, în funcție de circumstanțe; |
(j) |
să contribuie la implementarea unei politici sau strategii a UE vizând regiunea cuprinsă în mandat, precum și la formularea sau la revizuirea strategiilor sau politicilor; |
(k) |
să se asigure că prevenirea și soluționarea conflictelor, medierea și facilitarea dialogului, precum și libertățile fundamentale, drepturile omului, democrația, statul de drept și egalitatea între femei și bărbați sunt considerate priorități orizontale și, prin urmare, ca pietrele de temelie ale domeniului de acțiune al mandatelor RSUE, și să se asigure informarea adecvată cu privire la acțiunile întreprinse în acest domeniu; |
(l) |
să solicite evaluarea și monitorizarea procedurilor care cuprind rezultatele obținute, obstacolele întâlnite, indicarea principalelor provocări, contribuții la formularea politicilor și evaluarea coordonării activităților RSUE cu alți actori din UE pentru a favoriza schimburile de bune practici în rândul RSUE, precum și evaluarea performanței și luarea în considerare a reînnoirii și reexaminării mandatelor; |
(m) |
să asigure coerența mandatului pentru Asia Centrală cu Strategia UE pentru Asia Centrală din 2007, reexaminată în 2015, pentru a consolida eficacitatea și vizibilitatea Uniunii în regiune; |
(n) |
să introducă o perioadă extinsă a existenței stării de incompatibilitate pentru RSUE, în scopul de a asigura cel mai înalt nivel posibil de standarde etice pentru cazurile de conflicte de interese; |
(o) |
să se asigure că Comisia pentru afaceri externe a Parlamentului este implicată în redactarea mandatelor RSUE, noi și prelungite; |
Cu privire la instrumente
(p) |
să mențină flexibilitatea și autonomia de care se bucură în prezent RSUE ca instrument specific al PESC cu o sursă de finanțare separată și cu o relație privilegiată cu Consiliul; să întărească, totuși, în același timp, legăturile de coordonare și de informare cu direcțiile de gestionare aferente din cadrul SEAE (regionale, tematice, PSAC și reacția la situații de criză) și cu direcțiile generale respective ale Comisiei; să asigure un proces de numire și confirmare rapid și transparent; |
(q) |
pentru a remedia deficiențele în menținerea memoriei instituționale și a continuității între RSUE aflați la sfârșit de mandat și cei care își încep mandatul, prin întărirea sprijinului logistic și administrativ din partea SEAE, inclusiv arhivarea, și prin detașarea, în principal, a unor consilieri în materie de politici din partea SEAE și a altor instituții ale UE, după caz, pentru a se alătura echipelor RSUE; |
Cu privire la profilul personal
(r) |
să numească în calitate de RSUE persoană cu vaste cunoștințe diplomatice și politice și cu un profil adecvat, asigurându-se în special că aceștia au influența politică necesară pentru a stabili legături și încredere reciprocă cu interlocutorii de nivel înalt; să profite, în acest sens, de rezerva existentă de persoane cu experiență politică și diplomatică în întreaga UE; să respecte echilibrul geografic și cel între femei și bărbați; să se asigure că decizia de numire a unei persoane anume se ia de manieră transparentă și numai după confirmarea admisibilității candidatului, în special în ceea ce privește orice potențial conflict de interese și măsura în care candidatul îndeplinește standardele în materie de comportament etic; |
(s) |
să se asigure că numirea RSUE poate fi confirmată doar după o evaluare favorabilă din partea Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului; |
(t) |
să asigure un acces mai ușor la informații și justificări privind candidații selecționați; |
Cu privire la zonele cuprinse
(u) |
să concentreze mandatele RSUE pe consolidarea securității regionale și pe prevenirea și soluționarea conflictelor, în special prin facilitarea dialogului și mediere, în care angajamentul UE poate aduce valoare adăugată; să se asigure că, în cazul unei concentrări tematice, numirea unui RSUE nu se suprapune peste rolul Comisiei și al SEAE sau nu îl subminează; |
(v) |
luând în considerare rolul RSUE ca instrument diplomatic specific în acțiunea externă a UE și recunoscând importanța stabilității vecinătății europene, să încurajeze RSUE să dezvolte relații din ce în ce mai strânse cu țările afectate de conflicte prelungite, cu accent pe nevoia puternică a RSUE de a contribui la soluționarea pașnică a conflictelor din vecinătatea UE; |
(w) |
să salute numirea unui nou RSUE pentru drepturile omului și să recunoască activitatea deținătorului precedent al funcției, care și-a îndeplinit cu succes rolul de a spori eficacitatea și vizibilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului; constată că responsabilitățile postului au fost extinse pentru a include promovarea respectării dreptului internațional umanitar și promovarea sprijinului pentru justiția penală internațională; |
(x) |
să întărească capacitatea și rolul RSUE pentru drepturile omului, ținând cont de faptul că mandatul său este mondial și, prin urmare, necesită și implică dialog politic cu țări terțe, parteneri pertinenți, mediul de afaceri, societatea civilă și organizații internaționale și regionale și acțiuni în forurile internaționale competente; |
(y) |
ținând seama de faptul că este important să nu se mărească semnificativ numărul RSUE pentru a nu reduce natura specială a acestora, să se elimine treptat mandatele RSUE specifici fiecărei țări și, până la repartizarea generală a responsabilităților în cadrul viitoarei Comisii și al SEAE, să se ia în considerare numirea unor RSUE regionali; să ia în considerare desemnarea unor RSUE tematici pentru coordonarea internațională a luptei împotriva schimbărilor climatice, pentru dreptul umanitar internațional și justiția internațională, precum și pentru dezarmare și neproliferare, în acest ultim caz înlocuindu-l pe actualul trimis special al UE pentru acest domeniu; |
(z) |
să numească un nou RSUE pentru Ucraina, axat în special pe Crimeea și Donbas, responsabil cu monitorizarea situației drepturilor omului în teritoriile ocupate, implementarea Acordurilor de la Minsk, dezamorsarea situației din Marea Azov și asigurarea drepturilor persoanelor strămutate intern, (PSI), astfel cum solicitase anterior Parlamentul în rezoluțiile sale; |
Cu privire la interacțiune și cooperare
(aa) |
să întărească interacțiunea și coordonarea RSUE cu diferitele instituții ale UE, cu societatea civilă și cu statele membre, astfel încât să se asigure o sinergie maximă și o implicare coerentă a tuturor actorilor; să consolideze implicarea RSUE în sistemul UE de alertă timpurie în caz de conflict; să se asigure că nu există suprapuneri cu alte personalități diplomatice la nivel înalt, cum ar fi trimișii speciali ai UE; și să asigure cooperarea cu alți parteneri și trimiși care împărtășesc aceeași viziune, inclusiv cu cei numiți de ONU, NATO și SUA; |
(ab) |
având în vedere că Parlamentul European este colegiuitor pentru partea civilă a bugetului PESC, care este gestionat de Serviciul Instrumente de Politică Externă (FPI), pentru a consolida supravegherea de către Parlament a activităților RSUE și a crește nivelul lor de responsabilitate și transparența activității lor, reamintind că acest obiectiv poate fi atins prin schimbul de informații în mod regulat cu privire la punerea în aplicare de către RSUE a mandatului lor, la activitatea și realizările acestora și la provocările cu care se confruntă, prin reuniuni și schimburi de opinii regulate și cel puțin anuale între RSUE și organele pertinente ale PE, în special Comisia pentru afaceri externe și subcomisiile sale pentru drepturile omului și pentru apărare, precum și prin transmiterea sistematică către PE a rapoartelor și strategiilor de țară trimise de RSUE Comisiei politice și de securitate (PSC) în cadrul Consiliului și al SEAE; în acest sens, insistă ca aceste documente să fie incluse în Acordul interinstituțional în domeniul PESC; |
(ac) |
să încurajeze interacțiunea și să faciliteze dialogul cu societatea civilă și cu cetățenii, în regiunile vizată de RSUE, ca parte a diplomației preventive și a procesului de mediere, precum și în interesul vizibilității UE; să asigure, în special, că RSUE fac dovada unui angajament proactiv față de actorii societății civile, apărătorii drepturilor omului sau dizidenții, care pot fi amenințați sau vizați de autoritățile locale; |
2. |
recomandă ca următorul Parlament European să solicite un angajament din partea noului VP/ÎR de a prezenta, în primele șase luni ale mandatului său, o reflecție strategică privind utilizarea RSUE, în contextul punerii în aplicare a Strategiei globale și în concordanță cu principiile și recomandările prezentate mai sus; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și reprezentanților speciali ai UE. |
(1) JO L 201, 3.8.2010, p. 30.
(3) JO C 351 E, 2.12.2011, p. 454.
(4) JO C 356, 4.10.2018, p. 130.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/152 |
P8_TA(2019)0187
Acțiunile întreprinse de SEAE la doi ani după raportul PE privind comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa
Recomandarea Parlamentului European din 13 martie 2019 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind evaluarea acțiunilor întreprinse de SEAE la doi ani după raportul PE privind comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (2018/2115(INI))
(2021/C 23/24)
Parlamentul European,
— |
având în vedere concluziile Consiliului European din 28 iunie și 18 octombrie 2018, |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2018 intitulată „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană” (COM(2018)0236), |
— |
având în vedere Codul de bune practici la nivelul UE privind dezinformarea, publicat la 26 septembrie 2018, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2016 referitoare la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (1), |
— |
având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 6 aprilie 2016, intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride: un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN (2016)0018), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Agendei europene privind securitatea pentru a combate terorismul și a deschide calea către o uniune a securității efectivă și autentică (COM(2016)0230), |
— |
având în vedere studiul de fezabilitate al Fondului European pentru Democrație privind inițiativele mediatice de limbă rusă în cadrul Parteneriatului estic și dincolo de acesta, intitulat „Aducerea pluralismului și echilibrului în spațiul mediatic de limbă rusă”, |
— |
având în vedere raportul din 18 mai 2015 al Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) intitulat „Uniunea Europeană într-un mediu global în schimbare – o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă” și activitățile în curs pentru o nouă Strategie de securitate globală a UE, |
— |
având în vedere Recomandarea sa din 15 noiembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (2), |
— |
având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei, din 13 septembrie 2017, adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE” (JOIN(2017)0450), |
— |
având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, din 7 iunie 2017 adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021), |
— |
având în vedere articolul 19 din Declarația universală a drepturilor omului (DUDO), care protejează dreptul fiecărei persoane de a-și susține opinia fără interferențe și de a căuta, de a primi și de a transmite informații și idei de orice tip, prin orice mijloace de comunicare, fără a ține seama de frontiere, |
— |
având în vedere Declarația comună privind cooperarea UE-NATO din 10 iulie 2018, |
— |
având în vedere Declarația comună din 3 martie 2017 privind libertatea de exprimare și „știrile false”, dezinformarea și propaganda, prezentată de către raportorul special al Organizației Națiunilor Unite (ONU) pentru libertatea de opinie și de exprimare, reprezentantul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) pentru libertatea mass-mediei, raportorul special al Organizației Statelor Americane (OAS) pentru libertatea de exprimare și raportorul special al Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor (ACHPR) privind libertatea de exprimare și accesul la informație, |
— |
având în vedere Raportul prezentat la 6 aprilie 2018 de raportorul special al ONU pentru promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, |
— |
având în vederea recomandarea sa din 29 noiembrie 2018 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind apărarea libertății universitare în contextul acțiunii externe a UE (3), |
— |
având în vedere ultimul raport al EUROPOL intitulat „Situația și tendințele terorismului în Uniunea Europeană” din 2018, în care se subliniază intensificarea activităților grupurilor teroriste în spațiul cibernetic și posibila lor convergență cu alte grupuri infracționale, |
— |
având în vedere Comunicarea comună din 5 decembrie 2018 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, intitulată „Plan de acțiune împotriva dezinformării” (JOIN(2018)0036), și Raportul Comisiei privind transpunerea în practică a Comunicării „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană” (COM(2018)0794), din aceeași dată, |
— |
având în vedere activitatea Comisiei transatlantice privind integritatea alegerilor, |
— |
având în vedere principiile de la Santa Clara privind transparența și responsabilitatea practicilor de moderare a conținutului, |
— |
având în vedere planul de acțiune al UE din 22 iunie 2015 privind comunicarea strategică, |
— |
având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0031/2019), |
1. |
recomandă Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate: |
Situația actuală în 2018 – Combaterea războiului hibrid
(a) |
să sublinieze faptul că libertatea de exprimare, precum și pluralismul mass-mediei se află în centrul societăților democratice reziliente și oferă cea mai bună protecție împotriva campaniilor de dezinformare și a propagandei ostile; își exprimă preocuparea în legătură cu deteriorarea libertăților mass-mediei și cu cazurile de jurnaliști care sunt victime ale unor persecuții; observă că ar trebui întreprinse acțiuni suplimentare împreună cu toate părțile interesate competente pentru a garanta transparența structurilor de proprietate din mass-media și pluralismul mass-mediei, fără a aplica un mecanism de cenzură, și pentru a proteja un mediu care să favorizeze o varietate extinsă de informații și idei și un peisaj mediatic și al societății civile divers, precum și eforturi menite să identifice și să sensibilizeze opinia publică în legătură cu dezinformarea și cu propaganda; să implice în aceste procese toate părțile interesate competente, inclusiv principalele asociații de presă, ale jurnaliștilor și ale mass-mediei; subliniază importanța unui sistem funcțional de radiodifuziune publică, care să stabilească standarde privind modul de a furniza informații imparțiale și obiective în conformitate cu cele mai bune practici și cu etica jurnalismului; |
(b) |
să aibă în vedere elaborarea unui cadru juridic, atât la nivelul UE, cât și la nivel internațional, pentru combaterea amenințărilor hibride, inclusiv a războiului cibernetic și a războiului informațional, care ar permite o reacție robustă a Uniunii, acoperind și sancțiuni specifice împotriva responsabililor cu conceperea și implementarea acestor campanii, necesitatea unor astfel de sancțiuni fiind demonstrată, în special, de acțiunile ostile ale unor actori statali și nestatali în aceste domenii; |
(c) |
să țină seama de faptul că Daesh și-a schimbat tactica, trecând de la site-uri web la serviciul de mesaje criptate, popular în rândul grupurilor islamiste; |
(d) |
să sprijine nu doar numărul tot mai mare de instituții de stat, grupuri de reflecție și ONG-uri care se ocupă de propagandă și dezinformare, ci și activitățile cibernetice „de la firul ierbii”; face apel la VP/ÎR și la Comisie să se implice mai strâns în acest domeniu, pregătind o evaluare detaliată a noilor regulamente, inclusiv Regulamentul general privind protecția datelor (RGPD) și viitorul Regulament privind viața privată și comunicațiile electronice, ca protecție împotriva utilizării rău intenționate a platformelor de socializare; să asigure că comunicarea strategică a UE devine o chestiune prioritară pe agenda europeană și că instituțiile UE și statele membre colaborează la prevenirea unor astfel de fenomene, ținând cont totodată de faptul că dezinformarea și propaganda prosperă într-un mediu polarizat în care nivelul de încredere în mass-media este în scădere; |
(e) |
să îndemne statele membre care neagă în continuare existența dezinformării și a propagandei ostile și a principalelor surse de dezinformare din Europa, precum și impactul dezinformării și al propagandei asupra opiniei publice să le recunoască și să încurajeze aceste state membre să ia măsuri proactive pentru a contracara și a demonta propaganda respectivă, inclusiv cazurile dovedite de spionaj efectuat de țări terțe; să invite toate statele membre să evalueze situația de pe teritoriul lor, să facă investițiile aferente în propriile capacități de combatere a comunicării strategice a părților terțe ostile și să îmbunătățească capacitatea cetățenilor lor de a detecta dezinformarea, precum și să încurajeze statele membre să asigure un schimb eficace de informații pe această temă; să invite liderii europeni care nu au acordat încă o atenție suficientă acestei amenințări să recunoască necesitatea iminentă a conștientizării strategice pentru a combate războiul informațional ostil; |
(f) |
să îndemne statele membre să investească în mod proactiv în măsuri educaționale care explică modalitățile diferite de generare și diseminare a dezinformării, pentru a îmbunătăți capacitatea cetățenilor de a detecta și de a răspunde dezinformării; |
(g) |
să încurajeze statele membre să asigure un schimb eficace de informații între toate autoritățile lor competente pentru a combate propaganda, manipularea și dezinformarea, inclusiv războiul cibernetic și informatic; |
(h) |
să sporească gradul de conștientizare cu privire la campaniile de dezinformare ale Rusiei, deoarece acestea constituie principala sursă de dezinformare în Europa; |
Tipuri de informații false, dezinformare și propagandă care vizează UE și vecinii săi
(i) |
să recunoască eforturile depuse la diferite niveluri pentru a identifica tipurile de influență și instrumentele utilizate împotriva UE și a vecinilor săi; să crească gradul de conștientizare cu privire la campaniile de dezinformare în curs și să reorienteze atenția către o analiză aprofundată a impactului și a eficacității acestora, cu scopul de a elabora măsuri de contracarare a lor de manieră proactivă și rapidă; să încurajeze statele membre să înființeze structuri permanente pentru a identifica, a preveni și a combate dezinformarea; subliniază că campaniile de dezinformare fac parte dintr-o strategie mai extinsă și sunt însoțite, de obicei, de alte activități ostile și că, în special, războiul informațional care însoțește ofensivele militare ar trebui luat în serios și contracarat cu determinare, unitate și forță; |
(j) |
să avertizeze cu privire la impactul inteligenței artificiale (IA) și al dezvoltării sale rapide asupra răspândirii știrilor false și observă cu preocupare că IA va fi în curând capabilă să creeze în mod independent alte capacități IA; să aloce, prin urmare, o finanțare semnificativă cercetării și dezvoltării la intersecția dintre IA și războiul informațional, având în vedere creșterea rapidă a capacităților IA în domeniul răspândirii propagandei și dezinformării, inclusiv prin intermediul înregistrărilor video ultrarealiste („deep fake”); |
(k) |
să pună accentul pe utilizarea continuă a dezinformării de către actori autoritari, cum ar fi Iranul, a căror diseminare de știri false instigă și generează tensiuni suplimentare în zonele de conflict volatile, vizând în același timp populația europeană, pentru a-și ascunde intenția infamă; să îndemne statele membre să contracareze astfel de acțiuni prin consolidarea cooperării și prin utilizarea lecțiilor învățate de țările și ONG-urile care împărtășesc aceeași viziune; |
(l) |
să se concentreze pe și să adapteze reacția UE și a statelor membre la caracterul tot mai sofisticat al instrumentelor utilizate pentru crearea și răspândirea dezinformării, inclusiv noile moduri de răspândire a propagandei prin intermediul site-urilor secundare multiple, al aplicațiilor de mesagerie privată, al optimizării motoarelor de căutare, al manipulării sunetului, imaginilor sau conținutului video, al IA, al portalurilor de știri și stațiilor TV online pentru diseminarea narațiunilor principale, îndeosebi de către formatori de opinie și instituții controlate sau finanțate de stat care emit mesaje și narațiuni cheie atrăgătoare pentru actorii autoritari; condamnă ferm acțiunile tot mai agresive ale Rusiei, Chinei, Iranului, Coreei de Nord și ale altora în acest context, care încearcă să submineze sau să suspende temeiurile normative și principiile democrațiilor europene și suveranitatea tuturor țărilor din Parteneriatul estic, precum și să influențeze alegerile și care susțin mișcări extremiste, ținând cont de faptul că amploarea atacurilor cibernetice este în continuă creștere; |
(m) |
să acorde o atenție deosebită mesajelor și conținuturilor care încurajează în mod deschis violența, rasismul, atacurile sinucigașe, recrutarea „luptătorilor străini”, diverse infracțiuni sau incitarea directă la una sau mai multe dintre aceste activități; |
Industrie și platforme de comunicare socială
(n) |
recunoscând în același timp noile eforturi depuse de companiile care gestionează platforme de comunicare socială pentru eliminarea dezinformării, să acorde o atenție specială punerii în aplicare eficace a Codului de bune practici al UE privind dezinformarea, invitând totodată țările vecine și partenere ale UE să semneze acest cod și acordând o atenție specială noii tactici constând în utilizarea serviciilor de mesagerie criptată și a platformelor sociale care, în pofida eforturilor pentru a realiza contrariul, sunt considerate cel mai folosit instrument pentru răspândirea dezinformării, a propagandei ostile și a conținutului care incită la ură și violență; |
(o) |
să reglementeze, împreună cu statele membre, acțiunile companiilor care gestionează platforme de comunicare socială și să asigure transparența și, în special, responsabilitatea deplină a acestora, adoptând o abordare la nivelul UE și făcând posibilă dezvăluirea identității și locației nu doar ale autorilor, ci și ale sponsorilor conținutului politic transmis, și să tragă la răspundere companiile pentru impactul social al sistemelor de recomandare automată care promovează dezinformarea, subliniind că companiile au responsabilitatea de a înlătura rapid știrile false sistemice; îndeamnă statele membre, țările candidate și țările asociate să adopte o legislație eficace și clară, care să asigure transparența structurilor de proprietate din mass-media; să acorde o atenție specială finanțării, transparenței și obiectivelor ONG-urilor care au o legătură cu state autoritare și care își desfășoară activitatea în UE și în țările sale partenere; |
(p) |
să asigure faptul că industria și platformele online respectă angajamentele asumate în Codul de bune practici privind dezinformarea și abordează în mod eficace problema dezinformării prin: (i) asigurarea transparenței publicității politice pe baza unor verificări temeinice a identității sponsorilor; (ii) luarea unor măsuri decisive împotriva conturilor false active din cadrul serviciilor lor; (iii) identificarea utilizării abuzive a boților automați și (iv) cooperarea în mod eficace cu verificatori independenți ai veridicității informațiilor; |
(q) |
să îndemne companiile care gestionează platforme de comunicare socială și furnizorii de servicii de mesagerie să asigure respectarea deplină a legislației UE privind protecția datelor și a altor reglementări, să reacționeze în timp real și să coopereze îndeaproape cu autoritățile competente în toate investigațiile privind presupusa utilizare a platformelor lor în scopuri ostile și să efectueze audituri transparente ale entităților suspectate că răspândesc dezinformare; face apel la companiile tehnologice să investească mai mult în instrumente care identifică propaganda, în îmbunătățirea răspunderii online și în asigurarea unor verificări mai bune ale identității înainte de înscrierea pe platformele respective, pentru a elimina botneții, precum și în reducerea stimulentelor financiare pentru cei care profită de pe urma dezinformării; să îndemne companiile care gestionează platforme de comunicare socială să reacționeze de urgență atunci când este răspândit un conținut suspect de natură politică, în special dacă acesta incită la ură sau infracțiuni; |
(r) |
să aibă în vedere faptul că interzicerea unor conturi suspecte poate fi considerată cenzură și, prin urmare, să se asigure că astfel de acțiuni sunt justificate dacă sunt hotărâte prin lege și sunt efectuate în mod transparent, în cooperare cu autoritățile competente și cu societatea civilă din statele membre și din țările partenere, și având o imagine completă a motivelor care stau la baza acestei decizii, inclusiv îndemnând companiile care gestionează platforme de comunicare socială să ofere o avertizare clară tuturor utilizatorilor cu privire la tipurile de conținut interzise și o informare clară fiecărui utilizator afectat despre motivele care au stat la baza ștergerii conținutului sau a suspendării contului său; solicită alinierea setului intern de către platformele de comunicare socială pentru utilizatorii lor cu ordinea juridică a țării în care își desfășoară activitatea; |
Cele mai bune practici
(s) |
să continue să dezvolte o mai mare reziliență bazată pe abordările tuturor guvernelor și a întregii societăți, precum și capacitatea de a răspunde amenințărilor în timp real, să dezvolte măsuri preventive și proactive și să anticipeze, în loc să reacționeze doar la atacurile care au avut deja loc în domeniile cibernetice și informatice și să le analizeze; să atragă atenția asupra progreselor tehnice din acest domeniu și să facă schimb de exemple de bune practici sub forma unor măsuri adoptate deja de statele membre, inclusiv realizarea unei analize a funcționării abordărilor naționale introduse de statele membre, dezvoltând, în același timp, modalități de a încuraja o cooperare mai strânsă cu Regatul Unit după Brexit, și să coopereze cu comunitatea de informații și cu aliați cum sunt SUA și Canada, NATO și Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE (INTCEN); |
(t) |
să acorde o atenție deosebită consolidării eforturilor de investigare a proceselor în curs vizând externalizarea propagandei și utilizarea unui set de instrumente de multiplicare a forței mesajului de către părți terțe ostile, precum și importanței pe care o are nu numai demontarea, scoaterea la iveală și consolidarea capacităților de atribuire, ci și asigurarea atribuirii clare a unor astfel de atacuri, inclusiv numirea publică a autorilor, a sponsorilor acestora și a obiectivelor pe care doresc să le atingă, precum și măsurarea efectelor acestor atacuri asupra publicului vizat; să publice toate cazurile demontate de propagandă ostilă, însoțite de o fișă detaliată, într-un efort de a alerta publicul într-o manieră care să ajungă la audiența vizată de cazul respectiv de propagandă ostilă; |
(u) |
să sprijine și să implice societatea civilă, comunitatea de experți, instituțiile private, mediul academic, activiștii cibernetici locali, presa centrală, asociațiile jurnaliștilor și ale mass-mediei și numărul tot mai mare de actori vizați și afectați în consolidarea în continuare a măsurilor care vizează verificarea factuală și scoaterea la iveală a dezinformării, aprofundarea cercetării, inclusiv studii aprofundate și cercetare sociologică, și o analiză mai eficace a manipulării informațiilor; să sprijine jurnalismul profesionist, jurnalismul de investigație și proiectele care vizează scoaterea la iveală a dezinformării, precum și întreprinderile nou-înființate de înaltă tehnologie care creează instrumente digitale permițând publicului să se apere împotriva atacurilor de dezinformare; să sublinieze importanța și necesitatea asigurării finanțării și educației, inclusiv seminare și cursuri de formare în cooperare cu statele membre și cu societatea civilă, cum ar fi o bibliotecă și un centru de formare online pentru educație în domeniul mass-mediei, menite să crească gradul de conștientizare, să combată dezinformarea și să sporească nivelul de alfabetizare mediatică; |
(v) |
să salute setul de măsuri adoptate de NATO care vizează combaterea noilor tipuri de amenințări hibride și o comunicare comună privind cooperarea UE-NATO în acest domeniu; să invite UE să asigure punerea în aplicare eficace și rapidă a acestor recomandări, și la nivelul politicii de securitate și apărare comune (PSAC); |
Abordarea europeană
(w) |
să salute înființarea noilor grupuri operative pentru comunicare strategică ale SEAE, formate din experți cu competențe lingvistice și cunoștințe adecvate, și anume grupul operativ pentru Balcanii de Vest și grupul operativ Sud pentru țările din Orientul Mijlociu, Africa de Nord și regiunea Golfului, care au fost însărcinate să asigure comunicări coordonate și coerente ale UE în aceste regiuni și să combată dezinformarea și propaganda împotriva UE; |
(x) |
să recunoască rezultatele concrete obținute de grupul operativ East StratCom, inclusiv crearea site-ului euvsdisinfo.eu și a contului @EUmythbuster pe Twitter; subliniază că, de la crearea sa, acesta a demontat peste 4 000 de cazuri de campanii de dezinformare cu privire la o gamă largă de subiecte; să sprijine în continuare eforturile comune ale Comisiei, ale SEAE și ale grupului operativ East Stratcom după o analiză a punctelor sale forte, a deficiențelor sale și a îmbunătățirilor necesare, inclusiv îmbunătățirea capacităților sale de a detecta, a analiza și a scoate la iveală dezinformarea, prin dotarea grupurilor operative pentru comunicare strategică ale SEAE și a delegațiilor UE din vecinătate cu personal, instrumente și competențe noi, inclusiv noi instrumente de analiză a datelor, recrutarea de specialiști în domeniul datelor și experți în dezinformare suplimentari, precum și acoperirea unei game mai extinse de surse și limbi în raport cu amploarea și impactul dezinformării; |
(y) |
să transforme de urgență grupul operativ East Stratcom într-o unitate de sine stătătoare sau chiar într-o structură mai mare în cadrul SEAE și să sprijine, prin viitoarea alocare de fonduri de către Parlamentul European, toate cele trei grupuri operative pentru comunicare strategică ale SEAE asigurându-le resurse financiare și de personal adecvate, care lipsesc în continuare, menite să le sporească în mod semnificativ potențialul, eficacitatea, profesionalismul, continuitatea instituțională și calitatea muncii, precum și protejându-le de ingerințe politice din partea unor oficiali sau țări care sprijină dezinformarea rusească; |
(z) |
să remedieze deficiențele actuale din cadrul grupului operativ East StratCom, inclusiv lipsa de expertiză regională, rata ridicată de înlocuire a personalului și lipsa continuității instituționale, și să asigure resurse financiare adecvate și o structură organizatorică adecvată, întrucât aceasta este singura modalitate de a asigura un profesionalism deplin, eficacitate și rezultate; |
(aa) |
să invite statele membre care nu au făcut încă acest lucru să își desemneze proprii experți naționali detașați la cele trei grupuri operative StratCom, asigurându-se că experții angajați de UE să combată dezinformarea nu sunt afectați de subiectivitate politică și nici nu participă activ în dispute politice interne în țara în cauză; să invite, de asemenea, țările partenere apropiate să consilieze grupul operativ cu privire la tactica adversarilor comuni statali și nestatali și să recunoască importanța și necesitatea unei mai bune coordonări în cadrul UE; |
(ab) |
să intensifice cooperarea dintre grupul operativ East StratCom și toate instituțiile UE, statele membre și partenerii care împărtășesc aceeași viziune; să încurajeze reprezentanțele UE din interiorul UE, precum și delegațiile UE din afara UE să sprijine activitatea grupului operativ East StratCom, a grupului operativ Sud și a grupului operativ pentru Balcanii de Vest, inclusiv prin schimbul de experiențe internaționale și de bune practici și prin furnizarea de traduceri ale publicațiilor lor în limbile locale; solicită un personal mai dedicat, care să se ocupe de comunicarea strategică, în special în cadrul delegațiilor UE în țările din vecinătatea sudică și estică și în Balcanii de Vest; |
(ac) |
să se concentreze pe țările în curs de aderare și pe partenerii din vecinătatea UE, asistându-i în eforturile lor de combatere a activităților de propagandă ostilă și de dezinformare și incluzând experți din țări terțe în vecinătatea UE care face obiectul acelorași amenințări, precum și acordând prioritate dezvoltării unei abordări strategice pe termen lung și sensibilizării cu privire la țările din Parteneriatul estic în special; să consolideze capacitățile delegațiilor UE din străinătate, ale reprezentanțelor Comisiei și ale birourilor de legătură ale Parlamentului European din statele membre pentru a dezvolta capacitatea locală de a detecta și a scoate la iveală dezinformarea și de a comunica eficient cu privire la valorile și politicile UE, să extindă comunicarea bazată pe campanii și să coordoneze mai bine și să amplifice narațiunile pozitive în instituțiile UE și în statele membre; să ia în considerare proliferarea actuală și amenințările viitoare cu dezinformarea care vizează să amenințe independența, suveranitatea și integritatea teritorială a tuturor țărilor Parteneriatului estic în cadrul frontierelor lor recunoscute pe plan internațional; să acorde prioritate, în special, dezvoltării unei abordări strategice pe termen lung și activității de comunicare în ceea ce privește țările Parteneriatului estic, punând accentul pe schimburile interpersonale și colaborând cu rețelele existente ale societății civile, care reprezintă deja o sursă de reziliență ancorată în comunitate; |
(ad) |
să acorde prioritate comunicărilor strategice și să efectueze o reexaminare periodică a politicii UE în acest domeniu; să continue să sprijine activitatea Fondului European pentru Democrație (FED) în vederea găsirii unor soluții practice de susținere și consolidare a mass-mediei democratice, independente și diverse în limba rusă în țările Parteneriatului estic și dincolo de acestea; să invite Comisia și toate statele membre și țările care împărtășesc aceeași viziune să se angajeze și să sprijine în mod pozitiv acest proiect; să acorde atenție oricărui actor internațional care acționează în prezent în moduri similare; |
(ae) |
să propună Consiliului European să acorde prioritate combaterii dezinformării și propagandei ostile, cu resurse și instrumente suficiente pentru a proteja relatarea obiectivă a faptelor și răspândirea informațiilor; |
(af) |
să conecteze centrele specializate naționale și locale, noile media, grupurile de reflecție, ONG-urile și alți actori și instituții existente, în special NATO, care se ocupă de războiul hibrid într-o rețea la nivelul UE care ar contribui la coordonarea acțiunilor lor și le-ar reuni constatările; să aloce resurse adecvate acestei acțiuni; subliniază că această rețea ar trebui să fie deschisă partenerilor UE care împărtășesc aceeași viziune, aceștia putându-și î mpărtăși experiențele prin care au trecut ca ținte ale dezinformării și modalitățile de combatere a dezinformării și a propagandei ostile; să asigure transpunerea efectivă și rapidă în practică a recomandărilor UE-NATO privind combaterea noilor tipuri de amenințări hibride, și la nivelul PSAC, și să introducă subiectul combaterii propagandei strategice în programa Colegiului European de Securitate și Apărare și a rețelei sale; |
Protejarea alegerilor de propaganda ostilă
(ag) |
să condamne cu fermitate imixtiunea părților terțe de orice fel, inclusiv a companiilor private, în alegeri și referendumuri, precum și utilizarea rău intenționată a boților, a algoritmilor, a inteligenței artificiale, a trolilor, a falsurilor ultrarealiste și a conturilor false în campaniile politice și să invite statele membre afectate să efectueze de urgență investigații amănunțite cu privire la aceste campanii ostile; este preocupat de recentele evoluții ale algoritmilor marilor platforme de comunicare socială și de rolul lor potențial dăunător în evidențierea conținutului ce include informații false sau discursuri de incitare la ură; să sublinieze capacitatea legitimă a societăților democratice de a-și face propriile alegeri politice suverane; |
(ah) |
să invite statele membre și țările care împărtășesc aceeași viziune să facă schimb de date cu privire la orice interferență externă în procesele electorale și schimb de bune practici privind contracararea acestor interferențe, pentru a crește reziliența în acest sens; |
(ai) |
să invite statele membre să se asigure că legile electorale iau în considerare posibilele amenințări generate de campaniile de dezinformare, de atacurile cibernetice, de criminalitatea informatică și de încălcarea libertății de exprimare a votului și subliniază că aceste legi ar trebui modificate în mod corespunzător pentru a permite statelor membre să contracareze în mod eficace și proactiv astfel de amenințări; în acest sens, salută inițiativele cum ar fi Agenția pentru Urgențe în Materie Civilă din Suedia; să sprijine țările asociate ale UE și țările din Balcanii de Vest cu bune practici, precum și cu resurse umane și tehnologii pentru a asigura apărarea solidă a proceselor lor electorale împotriva activităților cibernetice rău intenționate, a dezinformării și a activităților de propagandă, care provin din Rusia și de la alți actori ostili; |
(aj) |
să invite statele membre să își adapteze normele electorale privind campaniile online și să monitorizeze și să evalueze caracteristicile de transparență în ceea ce privește publicitatea politică introdusă de platformele online; |
(ak) |
să propună o legislație privind utilizarea datelor în campaniile electorale, ca urmare a scoaterii la iveală a utilizării abuzive a datelor de către Cambridge Analytica în campania pentru referendumul din 2016 din Regatul Unit, în scopul de a proteja viitoarele campanii electorale de influențe necuvenite; |
(al) |
să analizeze rezultatul unor inițiative cum sunt Comisia transatlantică bipartizană privind integritatea alegerilor, care reunește reprezentanți din domeniul politicii, al tehnologiei, al mass-mediei și al afacerilor în scopul protejării procesului electoral de interferențe externe; |
o
o o
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, și, spre informare, SEAE și NATO, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Rusiei. |
(1) JO C 224, 27.6.2018, p. 58.
(2) JO C 356, 4.10.2018, p. 130.
(3) Texte adoptate, P8_TA(2018)0483.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/159 |
P8_TA(2019)0188
Acordul de asociere dintre UE și Monaco, Andorra și San Marino
Recomandarea Parlamentului European din 13 martie 2019 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Acordul de asociere dintre UE și Monaco, Andorra și San Marino (2018/2246(INI))
(2021/C 23/25)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Decizia Consiliului (UE) 2014/… din 22 decembrie 2014 care autorizează Comisia să negocieze, în numele statelor membre, dispozițiile unuia sau ale mai multor acorduri de asociere cu Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino care intră în sfera de competență a statelor membre, |
— |
având în vedere articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Declarația cu privire la articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care prevede că Uniunea va ține seama de situația specială a țărilor de dimensiuni mici care mențin relații specifice de proximitate cu aceasta; |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012 intitulată „Relațiile UE cu Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino – Opțiuni pentru o integrare mai strânsă cu UE” (COM(2012)0680), |
— |
având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 noiembrie 2012 intitulat „Obstacolele în calea accesului Principatului Andorra, Principatului Monaco și Republicii San Marino la piața internă a UE și cooperarea în alte domenii” (SWD(2012)0388), |
— |
având în vedere raportul Comisiei din 18 noiembrie 2013 intitulat „Relațiile UE cu Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino – opțiuni pentru participarea acestora la piața internă” (COM(2013)0793), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 11 decembrie 2018 privind o piață internă extinsă omogenă și relațiile UE cu țările vest-europene care nu sunt membre ale UE, |
— |
având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0074/2019), |
A. |
întrucât Principatul Andorra (Andorra), Principatul Monaco (Monaco) și Republica San Marino (San Marino) au o istorie de lungă durată a statalității; întrucât acestea s-au aflat întotdeauna în centrul istoriei europene și au relații politice, economice și culturale profunde și de lungă durată cu statele membre din imediata lor proximitate și cu UE în general; întrucât parteneriatul UE cu aceste țări se întemeiază pe ansamblul nostru comun de valori politice și culturale; |
B. |
întrucât Andorra, Monaco și San Marino au demonstrat o puternică vocație europeană politică, economică și culturală și o dorință puternică de a continua relații politice, economice și culturale mai strânse cu Uniunea Europeană; întrucât, în interesul Principatului Andorra, al Principatului Monaco și al Republicii San Marino, pe de o parte, și al UE, pe de altă parte, este important să se răspundă pozitiv la această misiune, în timp util, și să se faciliteze încheierea rapidă a negocierilor noului acord de asociere care va constitui noul cadru de referință pentru relațiile dintre UE și aceste țări; |
C. |
întrucât este, de asemenea, în interesul statelor membre care, în mod tradițional, au legături istorice, politice și economice strânse cu Andorra, Monaco și San Marino, să faciliteze o aprofundare și o specializare a relațiilor acestor state cu Uniunea Europeană în general; întrucât, în acest sens, este esențial să se țină seama de relațiile bilaterale speciale pe care aceste state membre le au deja cu Andorra, Monaco și San Marino, în special din motive de securitate juridică; |
D. |
întrucât Andorra, Monaco și San Marino susțin de mult timp orientarea în materie de politică a Uniunii Europene în cadrul Organizației Națiunilor Unite; |
E. |
întrucât Andorra, Monaco și San Marino sunt, fiecare în parte, parteneri economici relevanți pentru statele membre din imediata lor vecinătate și oferă oportunități de angajare unui număr considerabil de cetățeni ai UE; întrucât o interfață mai strânsă între Andorra, Monaco și San Marino și UE ar oferi tuturor părților o ocazie importantă de a continua dezvoltarea economică, cu un efect economic de propagare pozitiv asupra regiunilor statelor membre aflate în imediata vecinătate, inclusiv prin oportunități suplimentare de locuri de muncă și prin întărirea competențelor profesionale internaționale; |
F. |
întrucât, în cadrul negocierilor privind acordul de asociere, este important să se țină seama pe deplin de particularitățile Principatului Andorra, Principatului Monaco și Republicii San Marino ca state de dimensiuni mici, în conformitate cu Declarația nr. 3 privind articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană; întrucât este, prin urmare, important să se recunoască dimensiunile teritoriale și demografice mici ale Principatului Andorra, Principatului Monaco și Republicii San Marino și implicațiile pertinente ale acestora în ce privește păstrarea unui acces socioeconomic adecvat și includerea cetățenilor acestor state; întrucât un astfel de acces și includere sunt esențiale pentru păstrarea culturii, a tradițiilor și a valorilor specifice celor trei comunități; întrucât, fără astfel de mecanisme specifice de acces și includere, unii cetățeni se pot confrunta cu dificultăți în a găsi mijloacele necesare pentru a trăi în țara lor de origine; întrucât este, prin urmare, esențial să se păstreze, inclusiv prin dispoziții adecvate în acordul de asociere, structura politică, socioeconomică, culturală și identitară ale Principatului Andorra, Principatului Monaco și Republicii San Marino și ca acestea să fie adaptate la realitățile integrării europene; |
G. |
întrucât Andorra, Monaco și San Marino au încheiat fiecare acorduri bilaterale de lungă durată cu țările lor vecine respective, care vizează aspecte de interes reciproc, țin seama de elementele specifice și sensibilitățile din cele trei țări și reflectă nevoia de a menține viabilitatea acestor state; întrucât aceste elemente specifice și sensibile au fost recunoscute de Adunarea parlamentară a Consiliului Europei; |
H. |
întrucât Andorra, Monaco și San Marino au realizat, fiecare în parte, reforme importante și o convergență a reglementărilor cu UE, în special în ceea ce privește reglementarea sectorului bancar și financiar; |
I. |
întrucât, la reuniunea sa din 4 decembrie 2018, Consiliul a decis să elimine Andorra și San Marino din anexa II la concluziile Consiliului din 5 decembrie 2017, confirmând astfel că acestea respectă toate angajamentele pendinte privind transparența, impozitarea echitabilă și măsurile anti-BEPS (erodarea bazei de impozitare și transferul profiturilor); întrucât Monaco nu a fost inclus niciodată în această anexă, iar Consiliul a remarcat de la 5 decembrie 2017 că Monaco respecta pe deplin aceste angajamente; întrucât, în cadrul reuniunilor sale din aprilie și iulie 2018, Forumul global privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale din cadrul OCDE a declarat că Andorra, Monaco și San Marino respectă standardul internațional referitor la schimbul de informații la cerere; |
J. |
întrucât ar trebui apreciate reformele importante și alinierea progresivă cu legislația UE realizate de Andorra în ceea ce privește reglementarea în domeniul financiar; întrucât UE și Andorra au ajuns la un acord de valoare privind tutunul și întrucât Andorra își va putea intensifica în continuare procesul de trecere la o economie mai diversificată; întrucât acest proces pe termen lung va prezenta provocări pertinente și, prin urmare, va fi necesară o protecție adecvată pentru lucrătorii din Andorra, pe fondul trecerii sale la o economie mai diversificată; întrucât un acces mai generalizat la piața internă va sprijini dezvoltarea economică pe termen lung și va crea noi oportunități economice și de ocupare a forței de muncă în Andorra; |
K. |
întrucât San Marino se confruntă în prezent cu dificultăți în exportul către alte state membre decât Italia ca urmare a documentației suplimentare necesare privind TVA (T2); întrucât acordul de asociere ar trebui să ofere posibilitatea unor condiții de concurență echitabile pe întreg teritoriul UE, ceea ce ar fi foarte util pentru exportatorii din San Marino; întrucât acordul de asociere ar trebui să acorde băncilor din Andorra și San Marino acces deplin la sistemul UE de pașaport pentru bănci și companii de servicii financiare; |
L. |
întrucât cetățenii statului Monaco sunt o minoritate în propria lor țară, iar piețele locuințelor și ocupării forței de muncă sunt constituite în așa fel încât este vitală acordarea unui sprijin activ cetățenilor acestui stat pentru menținerea capacității acestora de a-și păstra reședința în Monaco; întrucât dispozițiile privind accesul facilitat la locuri de muncă se aplică în mod egal cetățenilor Principatului Monaco și rezidenților din localitățile din imediata vecinătate cu teritoriul monegasc; întrucât 92 % dintre lucrătorii din Monaco sunt cetățeni ai UE; |
M. |
întrucât acordul de asociere cu UE deschide posibilitatea dezvoltării cooperării în domenii de interes comun și participării la unele politici orizontale ale UE privind aspecte precum cercetarea, mediul și educația (Erasmus+); |
N. |
întrucât acordul de asociere va necesita aprobarea Parlamentului pentru a intra în vigoare, |
1. |
recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate:
|
2. |
consideră că următoarea legislatură a Parlamentului European ar putea reprezenta o oportunitate valoroasă pentru înființarea unei noi delegații interparlamentare dedicate dialogului și cooperării interparlamentare cu Andorra, Monaco și San Marino; consideră, de asemenea, că Parlamentul ar trebui să urmărească o cooperare strânsă între serviciile sale și serviciile pertinente ale parlamentelor din Andorra, Monaco și San Marino și să găzduiască cu regularitate tineri lideri politici, de afaceri și din societatea civilă din aceste trei țări, pentru a întări narațiunea pozitivă a unei interfețe politice, economice și de politică mai strânse cu UE în cadrul negocierilor privind acordul de asociere; este de părere că Parlamentul ar trebui să stimuleze schimburile periodice de opinii cu delegațiile parlamentare naționale din Andorra, Monaco și San Marino pe întreaga durată a negocierilor; consideră că schimburile de vederi între Parlamentul European și delegațiile parlamentare naționale din Andorra, Monaco și San Marino ar trebui, de asemenea, să fie organizate cu privire la aspectele tratate de Parlamentul European, care ar putea avea un efect direct asupra economiei acestor țări, asupra relației lor cu UE sau asupra eficacității acordului de asociere; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, co-principilor, guvernului și Consiliului General al Andorrei, Prințului, Ministrului de Stat și Consiliului Național ai principatului Monaco și Căpitanilor-Regenți, Congresului de stat și Consiliului Mare și General ai Republicii San Marino. |
II Comunicări
COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
Parlamentul European
Marți, 12 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/164 |
P8_TA(2019)0135
Cerere de ridicare a imunității lui Monika Hohlmeier
Decizia Parlamentului European din 12 martie 2019 privind cererea de ridicare a imunității lui Monika Hohlmeier (2019/2002(IMM))
(2021/C 23/26)
Parlamentul European,
— |
având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Monika Hohlmeier, transmisă la 27 noiembrie 2018 de către procurorul general din Coburg, în cadrul unei anchete preliminare, cerere anunțată în plen la 14 ianuarie 2019, |
— |
având în vedere că Monika Hohlmeier a renunțat la dreptul de a fi audiată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
— |
având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
— |
având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
— |
având în vedere articolul 46 din Constituția Republicii Federale Germania, |
— |
având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0165/2019), |
A. |
întrucât procurorul general al Parchetului din Coburg a transmis o cerere de ridicare a imunității lui Monika Hohlmeier, deputat în Parlamentul European, aleasă în Republica Federală Germania, în ceea ce privește o infracțiune prevăzută la articolul 142 din Codul penal german; întrucât, în special, urmărirea penală se referă la săvârșirea infracțiunii de părăsire a locului accidentului; |
B. |
întrucât, la 4 septembrie 2018, în jurul orei 15, Monika Hohlmeier a încercat să își parcheze autoturismul pe un loc de parcare din Lichtenfels (Germania); întrucât partea din față a autoturismului său a lovit spatele unui alt autoturism care era parcat, provocând acestuia un prejudiciu estimat la 287,84 EUR; întrucât Monika Hohlmeier a părăsit apoi locul accidentului fără a se ocupa de formalitățile de despăgubire; |
C. |
întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca cele recunoscute deputaților în parlamentul țării respective; |
D. |
întrucât articolul 46 din Legea fundamentală a Republicii Federale Germania prevede că, pentru o faptă pasibilă de pedeapsă, un deputat poate fi tras la răspundere sau arestat numai cu aprobarea Bundestag-ului, cu excepția cazului în care este arestat în flagrant delict sau în ziua următoare după comiterea faptei; |
E. |
întrucât numai Parlamentul poate decide ridicarea imunității într-un caz concret; întrucât Parlamentul poate ține seama în mod rezonabil de poziția deputatului în cauză la luarea deciziei de a ridica sau nu imunitatea sa (2); |
F. |
întrucât presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Monika Hohlmeier a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European și nu constituie opinii sau voturi exprimate în cadrul funcțiilor de deputat în Parlamentul European în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
G. |
întrucât, în cazul de față, Parlamentul nu a putut identifica un caz de fumus persecutionis, și anume o prezumție suficient de serioasă și precisă că procedura a fost inițiată cu intenția de a prejudicia activitatea politică a deputatului; |
1. |
hotărăște să ridice imunitatea lui Monika Hohlmeier; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Republicii Federale Germania și dnei Monika Hohlmeier. |
(1) Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.
(2) hotărârea din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, EU:T:2008:440, punctul 28
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/166 |
P8_TA(2019)0136
Cerere de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen
Decizia Parlamentului European din 12 martie 2019 privind cererea de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen (2018/2247(IMM))
(2021/C 23/27)
Parlamentul European,
— |
având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen, transmisă la 5 septembrie 2018 de către Ministerul Justiției al Republicii Franceze, pe baza unei cereri formulate de Procurorul General al Curții de Apel de la Paris și anunțată în plen la 22 octombrie 2018, în legătură cu cauza pendinte la judecătorii de instrucție referitoare la ancheta judiciară deschisă în urma unor acuzații de abuz de încredere, tăinuire de abuz de încredere, fraudă prin grup organizat, fals și uz de fals și muncă disimulată prin disimularea angajaților, în legătură cu condițiile de angajare a asistenților parlamentari, |
— |
în urma audierii lui Jean-François Jalkh, în locul lui Jean-Marie Le Pen, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
— |
având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
— |
având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
— |
având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, |
— |
având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0167/2019), |
A. |
întrucât judecătorii de instrucție de la Tribunalul Regional Paris au solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Jean-Marie Le Pen în vederea audierii sale în legătură cu infracțiunile pentru care este acuzat; |
B. |
întrucât cererea de ridicare a imunității parlamentare a Jean-Marie Le Pen se referă la acuzații de abuz de încredere, tăinuire de abuz de încredere, fraudă prin grup organizat, fals și uz de fals și muncă disimulată prin disimularea angajaților, în legătură cu condițiile de angajare a asistenților deputaților din Parlamentul European afiliați la Frontul Național; |
C. |
întrucât la 5 decembrie 2016 a fost deschisă o anchetă judiciară, în urma unei anchete preliminare inițiate în urma unui denunț din partea Președintelui de atunci al Parlamentului European, din 9 martie 2015, cu privire la mai mulți asistenți parlamentari ai deputaților în Parlamentul European afiliați la Frontul Național; |
D. |
întrucât, în cursul unei percheziții realizate în luna februarie 2016 la sediul Frontului Național, au fost confiscate mai multe documente din biroul trezorierului Frontului Național, care dovedesc intenția acestui partid de a face „economii” prin intermediul remunerațiilor acordate de Parlamentul European angajaților partidului în calitatea lor de asistenți parlamentari; |
E. |
întrucât în organigrama Frontului Național publicată în februarie 2015 figurau doar 15 deputați în Parlamentul European (dintr-un total de 23), 21 de asistenți parlamentari locali și 5 asistenți parlamentari acreditați (dintr-un total de 54 de asistenți); întrucât unii dintre asistenții parlamentari și-au declarat ca loc de muncă sediul Frontului Național de la Nanterre, în unele cazuri declarând că erau angajați cu normă întreagă la sediul respectiv, deși își aveau reședința la distante cuprinse între 120 și 945 km de locul de muncă declarat; întrucât, în acest stadiu al anchetei, a reieșit că opt asistenți parlamentari nu au efectuat practic nicio activitate de asistență parlamentară sau au făcut-o doar în proporție foarte mică raportat la îndatoririle lor globale; |
F. |
întrucât investigațiile au dezvăluit, de asemenea, circumstanțe din care rezultă că este improbabil ca asistenții parlamentari în cauză să fi desfășurat cu adevărat activități în legătură cu Parlamentul European, în special următoarele:
|
G. |
întrucât ancheta a arătat că, în calitatea sa de deputat în Parlamentul European, Jean-Marie Le Pen a angajat un asistent parlamentar în 2011, dar asistentul parlamentar în cauză le-a declarat anchetatorilor că a lucrat la campania electorală a unui alt deputat în Parlamentul European în perioada respectivă; întrucât Jean-Marie Le Pen a dispus plata salariilor asistenților parlamentari către alte trei persoane, deși acestea nu au făcut practic niciun fel de muncă în această calitate; |
H. |
întrucât ancheta a mai arătat că, în calitatea sa de președinte al Frontului Național la momentul săvârșirii presupuselor nereguli, Jean-Marie Le Pen a stabilit un sistem, scos la iveală de Parlamentul European, de utilizare a fondurilor UE pentru a plăti pentru unii dintre angajații Frontului Național, prin contracte parlamentare cu persoane care, în realitate, au lucrat pentru partid, încălcând astfel normele UE în vigoare; |
I. |
întrucât judecătorii de instrucție consideră că este necesară audierea lui Jean-Marie Le Pen; |
J. |
întrucât Jean-Marie Le Pen a refuzat să se prezinte ca răspuns la convocările dispuse de anchetatori la data de 21 iunie 2018, la fel cum a refuzat și când a fost citat de judecătorii de instrucție, în iulie 2018, invocând imunitatea sa parlamentară; |
K. |
întrucât, pentru a proceda la audierea lui Jean-Marie Le Pen cu privire la acuzațiile aduse împotriva sa, autoritatea competentă a depus o cerere de ridicare a imunității acestuia; |
L. |
întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul lor național, de imunitățile acordate membrilor parlamentului țării respective; |
M. |
întrucât articolul 26 din Constituția franceză prevede că: „Niciun membru al parlamentului nu poate fi arestat pentru săvârșirea unei infracțiuni penale sau a altei infracțiuni majore și nici nu i se poate aplica vreo măsură privativă sau restrictivă de libertate în lipsa unei autorizații din partea biroului camerei din care face parte. Această autorizare nu este necesară în caz de infracțiune gravă sau de flagrant delict ori de condamnare definitivă”; |
N. |
întrucât nu există nicio dovadă și niciun motiv pentru a suspecta existența unei situații de fumus persecutionis, |
1. |
hotărăște să ridice imunitatea lui Jean-Marie Le Pen; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente Ministerului Justiției al Republicii Franceze și lui Jean-Marie Le Pen. |
(1) Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/168 |
P8_TA(2019)0137
Cerere de ridicare a imunității lui Dominique Bilde
Decizia Parlamentului European din 12 martie 2019 privind cererea de ridicare a imunității lui Dominique Bilde (2018/2267(IMM))
(2021/C 23/28)
Parlamentul European,
— |
având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Dominique Bilde, transmisă la 19 octombrie 2018 de către Ministerul Justiției al Republicii Franceze pe baza unei cereri formulate de procurorul general al Curții de Apel de la Paris și anunțată în plen la 12 noiembrie 2018, în legătură cu o cauză pendinte la o anchetă judiciară, referitoare la o anchetă judiciară pe motive de încălcare a încrederii, tăinuirea de abuz de încredere, fraudă comisă de un grup organizat, fals și utilizarea de documente falsificate și muncă ascunsă prin disimularea angajaților, în raport cu condițiile de angajare a asistenților; |
— |
în urma audierii lui Jean-François Jalkh, în locul lui Dominique Bilde, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
— |
având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
— |
având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
— |
având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, |
— |
având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0166/2019), |
A. |
întrucât magistrații de instrucție de la Tribunalul Regional Paris au solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Dominique Bilde în vederea audierii sale în legătură cu infracțiunile suspectate; |
B. |
întrucât cererea de ridicare a imunității parlamentare a Dominique Bilde se referă la infracțiunile suspectate de abuz de încredere, disimulare de încălcare a încrederii, fraudă în grup organizat, falsificare și utilizarea de documente falsificate și muncă disimulată prin disimularea angajaților, în raport cu condițiile de angajare a asistenților deputaților din Parlamentul European afiliați la Frontul Național; |
C. |
întrucât la 5 decembrie 2016 a fost deschisă o anchetă judiciară, în urma unei anchete preliminare inițiate după un denunț din partea Președintelui Parlamentului European, la 9 martie 2015, cu privire la mai mulți asistenți parlamentari ai deputaților în Parlamentul European afiliați la Frontul Național; |
D. |
întrucât, în cursul unei percheziții la sediul Frontului Național în februarie 2016, au fost confiscate mai multe documente din biroul trezorierului Frontului Național care dovedesc intenția acestui partid de a face „economii” prin intermediul plății de către Parlamentul European a remunerațiilor salariaților partidului în calitate de asistenți parlamentari; întrucât, în acest stadiu al anchetei, reiese că opt asistenți parlamentari nu au efectuat practic nicio activitate de asistență parlamentară, sau au făcut-o doar marginal; |
E. |
întrucât a reieșit că asistentul parlamentar al lui Dominique Bilde, angajat cu normă întreagă între 1 octombrie 2014 și 31 iulie 2015, făcea parte dintre asistenții care nu a avut practic nicio activitate de asistență parlamentară; întrucât în organigrama Frontului Național publicată în februarie 2015, funcția asistentului parlamentar al lui Dominique Bilde sunt definite ca „responsabil național pentru prospectare”. iar acesta a lucrat în cadrul polului Monitorizare și prospectare tematică, aflat sub responsabilitatea altui deputat în Parlamentul European; întrucât contractul său de asistent parlamentar a fost urmat de alte două contracte de muncă legate de activitatea Frontului Național între august 2015 și 31 decembrie 2016; întrucât acesta a exercitat, de asemenea, pe durata contractului său de asistent parlamentar, următoarele funcții: secretar general al colectivului „Marianne”, secretar general al colectivului „Mer et Francophonie” și candidat la alegerile departamentale în martie 2015 în Doubs; |
F. |
întrucât Parlamentul European a suspendat plata cheltuielilor de asistență parlamentară aferente contractului asistentului parlamentar al lui Dominique Bilde; |
G. |
întrucât magistrații de instrucție consideră că este necesară audierea lui Dominique Bilde; |
H. |
întrucât Dominique Bilde a refuzat să răspundă întrebărilor anchetatorilor atunci când a fost convocată, în august 2017, și a refuzat să compară în fața magistraților de instrucție la audierea preliminară pentru a fi pusă sub acuzare pentru abuz de încredere la 24 noiembrie 2017, invocându-și imunitatea parlamentară; |
I. |
întrucât, pentru a o audia pe Dominique Bilde în legătură cu acuzațiile aduse împotriva sa, autoritatea competentă a depus o cerere de ridicare a imunității sale; |
J. |
întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul lor național, de imunitățile acordate membrilor parlamentului țării respective; |
K. |
întrucât articolul 26 din Constituția franceză prevede că: „Niciun membru al parlamentului nu poate fi arestat pentru săvârșirea unei infracțiuni penale sau a altei infracțiuni majore și nici nu i se poate aplica vreo măsură privativă sau restrictivă de libertate în lipsa unei autorizații din partea biroului camerei din care face parte. Această autorizație nu este necesară în caz de infracțiune penală gravă sau de flagrant delict ori de condamnare definitivă”; |
L. |
întrucât nu există nicio dovadă și niciun motiv pentru a suspecta existența unui fumus persecutionis; |
1. |
hotărăște să ridice imunitatea lui Dominique Bilde; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente Ministerului Justiției al Republicii Franceze și lui Dominique Bilde. |
(1) Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.
Miercuri, 13 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/170 |
P8_TA(2019)0164
Neobținerea în comisie de către o propunere de act obligatoriu din punct de vedere juridic a majorității voturilor exprimate (interpretarea articolului 171 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul de procedură)
Decizia Parlamentului European din 13 martie 2019 privind neobținerea în comisie de către o propunere de act obligatoriu din punct de vedere juridic a majorității voturilor exprimate (interpretarea articolului 171 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul de procedură) (2019/2011(REG))
(2021/C 23/29)
Parlamentul European,
— |
având în vedere scrisoarea din 7 martie 2019 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale, |
— |
având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură, |
1. |
decide să introducă următoarea interpretare la articolul 171 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul său de procedură: |
„Dacă propunerea de act obligatoriu din punct de vedere juridic, eventual modificată, nu obține în comisie majoritatea voturilor exprimate, comisia propune Parlamentului respingerea actului.”
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
III Acte pregătitoare
Parlamentul European
Marți, 12 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/171 |
P8_TA(2019)0138
Extinderea aplicabilității articolului 159 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European până la sfârșitul celui de al nouălea mandat parlamentar
Decizia Parlamentului European din 12 martie 2019 de prelungire a aplicării articolului 159 din Regulamentul de procedură al Parlamentului până la sfârșitul celei de a noua legislaturi (2019/2545(RSO))
(2021/C 23/30)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolul 342 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Regulamentul nr. 1 al Consiliului din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (1), |
— |
având în vedere Regulamentele (CE) nr. 920/2005 (2) și (UE, Euratom) 2015/2264 ale Consiliului (3), |
— |
având în vedere Codul de conduită privind multilingvismul adoptat de Birou la 16 iunie 2014, |
— |
având în vedere Decizia sa din 26 februarie 2014 (4) privind prelungirea aplicabilității articolului 159 din Regulamentul de procedură până la finalul celei de-a opta legislaturi și deciziile ulterioare ale Biroului de prelungire a derogării de la articolul 158 până la finalul legislaturii în curs, |
— |
având în vedere articolele 158 și 159 din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, în temeiul articolului 158, toate documentele Parlamentului trebuie redactate în limbile oficiale și toți deputații au dreptul de a se exprima în cadrul Parlamentului în limba oficială pe care o aleg, fiind asigurată interpretarea în celelalte limbi oficiale; |
B. |
întrucât, în conformitate cu articolul 159, sunt autorizate derogări de la articolul 158 până la finalul celei de-a opta legislaturi dacă și în măsura în care numărul de lingviști pentru o limbă oficială este insuficient, deși s-au luat toate măsurile necesare în acest sens; întrucât, în ceea ce privește fiecare dintre limbile oficiale pentru care se consideră că este necesară o derogare, Biroul, la propunerea Secretarului General și ținând seama în mod corespunzător de regimul special temporar adoptat de Consiliu în temeiul tratatelor în ceea ce privește redactarea actelor legislative, are obligația de a verifica dacă sunt îndeplinite condițiile și de a-și revizui decizia din șase în șase luni; |
C. |
întrucât Regulamentele (CE) nr. 920/2005 și (UE, Euratom) 2015/2264 ale Consiliului prevăd o limitare treptată a derogării în ceea ce privește limba irlandeză și, în absența unui alt regulament al Consiliului care prevede altfel, expirarea acestei derogări începând cu 1 ianuarie 2022; |
D. |
întrucât, deși s-au luat toate măsurile preventive necesare, se estimează că pentru limbile croată, irlandeză și malteză nu se va dispune de capacitățile necesare pentru a se asigura servicii complete de interpretare în aceste limbi de la începutul celei de-a noua legislaturi; |
E. |
întrucât, în pofida eforturilor interinstituționale susținute și permanente și în pofida faptului că au fost înregistrate progrese considerabile, se estimează că numărul de traducători calificați va rămâne în continuare limitat, astfel încât, în viitorul previzibil, pentru limba irlandeză nu poate fi asigurată o acoperire completă în temeiul articolului 158; întrucât, în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 920/2005 și (UE, Euratom) 2015/2264 ale Consiliului, un număr tot mai mare de acte juridice trebuie traduse în limba irlandeză, ceea ce reduce posibilitatea de a traduce alte documente parlamentare în limba respectivă; |
F. |
întrucât articolul 159 alineatul (4) prevede că, pe baza unei recomandări motivate a Biroului, Parlamentul poate decide, la sfârșitul legislaturii, prelungirea aplicării acestui articol; |
G. |
întrucât, având în vedere cele expuse anterior, Biroul a recomandat prelungirea aplicării articolului 159 până la sfârșitul celei de-a noua legislaturi, |
1. |
decide să prelungească aplicarea articolului 159 din Regulamentul de procedură al Parlamentului până la sfârșitul celei de a noua legislaturi; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei spre informare. |
(2) Regulamentul (CE) nr. 920/2005 al Consiliului din 13 iunie 2005 de modificare a Regulamentului nr. 1 din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene și a Regulamentului nr. 1 din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Europene a Energiei Atomice și de introducere de măsuri derogatorii temporare de la aceste regulamente (JO L 156, 18.6.2005, p. 3).
(3) Regulamentul Consiliului (UE, Euratom) 2015/2264 din 3 decembrie 2015 de prelungire și de eliminare treptată a măsurilor derogatorii temporare de la Regulamentul nr. 1 din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene și de la Regulamentul nr. 1 din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Europene a Energiei Atomice introduse de Regulamentul (CE) nr. 920/2005 (JO L 322, 8.12.2015, p. 1).
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/173 |
P8_TA(2019)0139
Informațiile electronice în cadrul transportului electronic de mărfuri ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile electronice în cadrul transportului electronic de mărfuri (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/31)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0279), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91, articolul 100 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0191/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0060/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0140
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile electronice în cadrul transportului electronic de mărfuri
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91, articolul 100 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
după consultarea Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1) |
Eficiența transportului de mărfuri și a logisticii este vitală pentru creșterea și competitivitatea economiei Uniunii, funcționarea pieței interne și coeziunea socială și economică a tuturor regiunilor Uniunii. [AM 1] |
(1a) |
Scopul prezentului regulament este de a reduce costurile aferente prelucrării informațiilor legate de transport între autorități și operatorii economici, de a îmbunătăți capacitățile de asigurare a respectării legii ale autorităților și de a încuraja digitalizarea transportului de mărfuri și a logisticii. [AM 2] |
(2) |
Circulația mărfurilor este însoțită de o cantitate mare de informații care sunt încă partajate pe suport de hârtie, între întreprinderi și între întreprinderi și autoritățile publice. Utilizarea documentelor pe suport de hârtie reprezintă o sarcină administrativă semnificativă și un cost suplimentar pentru operatorii de logistică și industriile conexe (cum ar fi comerțul și producția), în special pentru IMM-uri, și are un impact negativ asupra mediului . [AM 3] |
(2a) |
Aplicarea eficace și eficientă a legilor reprezintă o condiție prealabilă pentru o concurență loială în cadrul pieței interne. Digitalizarea în continuare a instrumentelor de asigurare a respectării normelor este esențială pentru a elibera capacități de asigurare a respectării legii, a reduce sarcinile administrative inutile ale operatorilor de transport internațional, în special ale IMM-urilor, a viza mai bine operatorii de transport cu grad ridicat de risc și a depista practicile frauduloase. Această aplicare a legii în format digital, „inteligentă”, presupune ca toate informațiile relevante să nu mai fie furnizate pe hârtie, ci să se afle la dispoziția autorităților competente în format electronic. Din acest motiv, utilizarea documentelor de transport electronice ar trebui să devină, în viitor, norma. În plus, pentru a le oferi funcționarilor însărcinați cu asigurarea aplicării legii, inclusiv celor care efectuează controale în trafic, o imagine de ansamblu clară și completă asupra operatorilor de transport supuși controalelor, aceștia ar trebui să aibă acces direct și în timp real la toate informațiile relevante, astfel încât să poată depista încălcările și anomaliile mai repede și mai eficient. [AM 4] |
(3) |
Absența unui cadru juridic uniform la nivelul Uniunii care să impună autorităților publice să accepte informațiile relevante privind transportul de mărfuri, cerute de legislație, în formă electronică, este considerată a fi principalul motiv al lipsei progresului în ceea ce privește simplificarea și îmbunătățirea eficienței, care sunt posibile prin intermediul mijloacelor electronice disponibile. Lipsa acceptării de către autoritățile publice a informațiilor în formă electronică nu numai că afectează ușurința comunicării dintre acestea și operatori, ci și, indirect, împiedică de asemenea dezvoltarea comunicării electronice simplificate între întreprinderi în întreaga Uniune și va duce și la o creștere a costurilor administrative, în special pentru IMM-uri . [AM 5] |
(4) |
Unele domenii ale legislației Uniunii în domeniul transporturilor impun autorităților competente să accepte informații digitalizate, dar acest lucru nu se referă nici pe departe la toată legislația relevantă a Uniunii. Pentru a reduce sarcinile administrative și pentru ca controalele și contracararea încălcărilor să devină mai eficiente, ar trebui să fie posibil să se utilizeze mijloace electronice pentru a pune la dispoziția autorităților, pe întreg teritoriul Uniunii, informații privind reglementarea transportului de mărfuri și cu privire la toate etapele relevante ale operațiunilor de transport desfășurate în cadrul Uniunii. Mai mult, această posibilitate ar trebui să se aplice tuturor informațiilor de reglementare, în cadrul tuturor modurilor de transport. Statele membre ar trebui să accepte documentele de transport electronice, în general, precum și să ratifice și să aplice protocolul e-CMR fără întârziere. Prin urmare, autoritățile ar trebui să comunice în format electronic cu operatorii economici în cauză în legătură cu informațiile de reglementare și să își pună la dispoziție propriile date în format digital, în conformitate cu legislația aplicabilă. [AM 6] |
(5) |
Autoritățile statelor membre ar trebui, prin urmare, să fie obligate să accepte informațiile puse la dispoziție în mod electronic ori de câte ori operatorii economici sunt obligați să pună la dispoziție informațiile ca dovadă a conformității cu cerințele stabilite în actele Uniunii adoptate în conformitate cu partea a treia titlul VI din Tratat sau, având în vedere similaritatea situațiilor, cu legislația Uniunii privind expedierile de deșeuri. Același lucru ar trebui să se aplice atunci când legislația națională a unui stat membru care vizează aspectele reglementate de partea a treia titlul VI din Tratat impune furnizarea de informații de reglementare identice, integral sau parțial, cu informațiile furnizate în temeiul legislației Uniunii. |
(5a) |
Pentru a reduce sarcina administrativă și a elibera capacități și așa limitate de aplicare a legii, ar trebui să li se impună operatorilor economici să furnizeze informațiile de reglementare în format electronic autorităților competente ale statelor membre, iar autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să comunice în format electronic cu operatorii economici în cauză în legătură cu furnizarea informațiilor de reglementare. [AM 7] |
(6) |
Întrucât prezentul regulament are scopul doar de a facilita și încuraja furnizarea de informații între operatorii economici și organele administrative , în special prin mijloace electronice, acesta nu trebuie să aducă atingere dispozițiilor legislației Uniunii sau legislației naționale care stabilește conținutul informațiilor de reglementare și, în special, nu trebuie să impună nicio cerință suplimentară privind informațiile de reglementare. Cu toate că Deoarece prezentul regulament urmărește să permită respectarea cerințelor privind informațiile de reglementare transmise prin mijloace electronice, mai degrabă decât prin intermediul documentelor pe suport de hârtie, acesta ar trebui să permită dezvoltarea unei platforme europene pentru schimbul și partajarea cu ușurință a informațiilor. Acesta nu trebuie să afecteze în alt mod dispozițiile relevante ale Uniunii cu privire la cerințele privind documentele care trebuie utilizate pentru prezentarea structurată a informațiilor în cauză. Dispozițiile legislației Uniunii privind expedierile de deșeuri care conțin cerințe procedurale privind expedierile trebuie, în egală măsură, să nu fie afectate de prezentul Regulament. Prezentul regulament nu trebuie, de asemenea, să aducă atingere dispozițiilor privind obligațiile de raportare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) sau în actele de punere în aplicare sau delegate adoptate în temeiul acestuia. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să evalueze dacă dispozițiile referitoare la conținutul cerințelor privind informațiile de reglementare aplicabile transportului de mărfuri pe teritoriul Uniunii trebuie să fie adaptate pentru a îmbunătăți capacitățile autorităților competente de asigurare a respectării legii. [AM 8] |
(7) |
Utilizarea mijloacelor electronice pentru schimbul de informații în conformitate cu prezentul Regulament ar trebui organizată astfel încât să asigure securitatea și să respecte confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile. |
(8) |
Pentru a permite operatorilor să furnizeze informații relevante în formă electronică în același mod în toate statele membre, este necesară utilizarea unor specificații comune, care vor fi adoptate de Comisie. Aceste specificații trebuie să asigure interoperabilitatea datelor pentru diferitele seturi și subseturi de date privind informațiile de reglementare relevante și să stabilească procedurile comune și normele detaliate privind accesul și prelucrarea acestor informații de către autoritățile competente. |
(9) |
La definirea acestor specificații, trebuie ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de specificațiile relevante privind schimbul de date prevăzute de legislația relevantă a Uniunii și de standardele europene și internaționale relevante privind schimbul de date multimodale, inclusiv de dispozițiile RGPD. Ar trebui să se țină seama, totodată, de investițiile realizate de operatorii economici și, prin urmare, de modelele de date existente, specifice fiecărui mod, precum și de principiile și recomandările stabilite în Cadrul european de interoperabilitate (4), care oferă o abordare a furnizării serviciilor publice digitale europene convenite de comun acord de către statele membre . În plus, implicarea adecvată a tuturor părților interesate relevante este importantă pentru dezvoltarea și pregătirea respectivelor specificații . Trebuie acordată atenția cuvenită faptului că aceste specificații rămân neutre din punct de vedere tehnologic și sunt deschise tehnologiilor inovatoare. [AM 9] |
(10) |
Prezentul regulament trebuie să stabilească cerințele funcționale aplicabile platformelor bazate pe tehnologia informației și a comunicațiilor, care ar putea fi utilizate de operatorii economici pentru a pune la dispoziția autorităților competente (platforme eFTI) informațiile de reglementare aferente transportului de mărfuri în format electronic (eFTI). De asemenea, trebuie stabilite condițiile pentru furnizorii terți de servicii aferente platformei eFTI (furnizori de servicii eFTI). |
(11) |
Pentru a consolida încrederea atât a autorităților statelor membre, cât și a operatorilor economici cu privire la conformitatea platformelor eFTI și a furnizorilor de servicii eFTI cu cerințele respective, autoritățile competente ale statelor membre trebuie să instituie un sistem de certificare bazat pe acreditarea în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Dată fiind perioada de punere în aplicare relativ îndelungată, Comisia ar trebui să evalueze dacă tehnologii precum tehnologia blockchain ar putea garanta un rezultat similar cu sistemul de certificare, reducând totodată semnificativ costurile pentru operatorii economici și statele membre. [AM 10] |
(12) |
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a obligației de acceptare a informațiilor de reglementare puse la dispoziție în format electronic în temeiul prezentului regulament, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare. Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6). [AM 11] |
(13) |
În special, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a stabili un set și subseturi de date comune în ceea ce privește cerințele de informații reglementare respective care intră sub incidența prezentului regulament, precum și proceduri comune și norme detaliate pentru autoritățile competente cu privire la accesul la informațiile respective și prelucrarea acestora în cazul în care operatorii economici în cauză pun aceste informații la dispoziție pe cale electronică, inclusiv norme detaliate și specificații tehnice. [AM 12] |
(14) |
Comisiei ar trebui să i se confere, de asemenea, competențe de executare pentru a stabili normele detaliate pentru punerea în aplicare a cerințelor pentru platformele eFTI și pentru furnizorii de servicii eFTI. [AM 13] |
(15) |
Pentru a asigura aplicarea corespunzătoare a prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei:
|
(16) |
Este deosebit de important ca, în cadrul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (7). În special, pentru a se asigura o participare egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
(17) |
Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume asigurarea unei abordări uniforme a acceptării de către autoritățile statelor membre a informațiilor privind transportul de mărfuri puse la dispoziție pe cale electronică, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, ca urmare a nevoii de a institui cerințe comune, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea respectivelor obiective. |
(18) |
Prelucrarea prin mijloace electronice a datelor cu caracter personal solicitate ca parte a informațiilor de reglementare privind transportul de mărfuri trebuie efectuată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
(19) |
Comisia trebuie să efectueze o evaluare a prezentului regulament. Trebuie colectate informații pentru a servi la realizarea acestei evaluări și pentru a evalua performanța legislației în raport cu obiectivele pe care le urmărește. |
(20) |
Prezentul regulament nu poate fi aplicat în mod eficient înainte de intrarea în vigoare a actelor delegate și a actelor de punere în aplicare prevăzute în cadrul acestuia. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu data de … [vă rugăm să introduceți data], pentru a acorda Comisiei timpul necesar pentru adoptarea acestor acte. |
(20a) |
Comisia ar trebui să înceapă de îndată lucrările la actele delegate necesare, pentru a evita alte întârzieri și pentru a asigura faptul că operatorii economici și statele membre dispun de suficient timp pentru a se pregăti. [AM 15] |
(21) |
Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și a emis un aviz la data xx XXX 20xx (10), |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește un cadru juridic pentru comunicarea electronică a informațiilor de reglementare referitoare la transportul de mărfuri pe teritoriul Uniunii , inclusiv interoperabilitatea acestuia . În acest scop, prezentul regulament: [AM 16]
(a) |
stabilește condițiile în care autoritățile competente ale statelor membre trebuie să accepte informațiile de reglementare atunci când sunt puse la dispoziție furnizate în mod electronic de către operatorii economici în cauză; [AM 17] |
(aa) |
stabilește condițiile în care operatorii economici în cauză trebuie să pună la dispoziția autorităților competente ale statelor membre informațiile de reglementare în format electronic; [AM 18] |
(ab) |
stabilește condițiile în care autoritățile competente ale statelor membre trebuie să comunice în format electronic cu operatorii economici în cauză în ceea ce privește furnizarea de informații de reglementare; [AM 19] |
(b) |
stabilește normele pentru furnizarea de servicii legate de punerea la dispoziție în mod electronic a informațiilor de reglementare de către operatorii economici în cauză. |
(2) Prezentul regulament se aplică cerințelor privind informațiile de reglementare prevăzute în actele Uniunii care stabilesc condițiile pentru transportul de mărfuri pe teritoriul Uniunii în conformitate cu partea a treia titlul VI din Tratat sau care stabilesc condițiile pentru expedierile de deșeuri și cerințele privind informațiile de reglementare pentru transportul mărfurilor prevăzute în convențiile internaționale aplicabile în Uniune . În ceea ce privește expedierea de deșeuri, prezentul regulament nu se aplică controalelor efectuate de birourile vamale, astfel cum se prevede în dispozițiile aplicabile ale Uniunii. Actele Uniunii cărora li se aplică prezentul regulament și cerințele privind informațiile de reglementare corespunzătoare sunt enumerate în partea A din anexa I. [AM 20]
Prezentul regulament se aplică, de asemenea, cerințelor privind informațiile de reglementare prevăzute de legislația statelor membre referitoare la aspectele reglementate de partea a treia titlul VI din cadrul Tratatului și care prevăd furnizarea de informații identice, integral sau parțial, cu informațiile care trebuie furnizate în temeiul cerințelor privind informațiile de reglementare la care se face referire la primul paragraf.
Legislația națională și cerințele privind informațiile de reglementare corespunzătoare menționate la al doilea paragraf sunt enumerate în partea B din anexa I, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 2 litera (b).
3. Până la … [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] cel târziu, statele membre vor notifica Comisiei dispozițiile legislației naționale și cerințele corespunzătoare privind informațiile de reglementare menționate la alineatul (2) al doilea paragraf, care vor fi incluse în partea B din anexa I. Statele membre vor notifica, de asemenea, Comisiei orice dispoziție nouă a legislației naționale adoptate ulterior, care intră sub incidența alineatului (2) al doilea paragraf și care introduce modificări ale acestor cerințe privind informațiile de reglementare sau care stabilește noi cerințe privind informațiile de reglementare relevante, în termen de o lună de la adoptarea respectivei dispoziții.
Articolul 2
Adaptarea anexei I
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu Articolul 13, cu privire la modificarea anexei I pentru a:
(a) |
include o trimitere la orice acte delegate sau de punere în aplicare adoptate de Comisie care stabilesc noi cerințe privind informațiile de reglementare în cadrul Uniunii care reglementează transportul de mărfuri în conformitate cu partea a treia titlul VI din Tratat; |
(b) |
include trimiteri la legislația națională și cerințele privind informațiile de reglementare notificate de statele membre în conformitate cu articolul 1 alineatul (3); |
(ba) |
include referințe la alte acte legislative ale Uniunii care reglementează transportul de mărfuri, unde sunt stabilite cerințe privind informațiile de reglementare; [AM 21] |
(bb) |
include trimiteri la convențiile internaționale aplicabile în Uniune, care stabilesc cerințe privind informațiile de reglementare legate direct sau indirect de transportul de mărfuri. [AM 22] |
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1. |
„informații de reglementare” înseamnă informații, prezentate sau nu sub forma unui document, legate de transportul de mărfuri pe teritoriul Uniunii, inclusiv prin tranzit, care trebuie să fie puse la dispoziție de operatorul economic în cauză în conformitate cu dispozițiile menționate la articolul 1 alineatul (2), pentru a dovedi respectarea cerințelor relevante ale actelor în cauză; |
2. |
„cerință privind informațiile de reglementare” înseamnă o cerință de a furniza informații de reglementare; |
3. |
„informații electronice în cadrul transportului de mărfuri” (eFTI) înseamnă orice set de elemente de date prelucrate pe suport electronic în scopul schimbului de informații de reglementare între operatorii economici în cauză și autoritățile publice competente; |
4. |
„prelucrare” înseamnă orice operațiune sau set de operațiuni efectuate pe eFTI, cu sau fără mijloace automate, cum ar fi colectarea, înregistrarea, organizarea, structurarea, stocarea, adaptarea sau modificarea, preluarea, consultarea, utilizarea, dezvăluirea prin transmitere, diseminarea sau punerea la dispoziție în alt mod, alinierea sau combinarea, restricționarea, ștergerea sau distrugerea; |
5. |
„platformă eFTI” înseamnă orice soluție bazată pe tehnologia informației și a comunicațiilor (TIC), cum ar fi un sistem de operare, un mediu de operare sau o bază de date, destinat/ă a fi utilizat/ă pentru prelucrarea eFTI; |
6. |
„dezvoltator de platforme eFTI” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care a dezvoltat sau a dobândit o platformă eFTI fie în scopul procesării informațiilor de reglementare referitoare la propria sa activitate economică, fie în scopul comercializării respectivei platforme; |
7. |
„serviciu eFTI” înseamnă un serviciu care constă în prelucrarea eFTI prin intermediul unei platforme eFTI, separat sau în combinație cu alte soluții TIC, inclusiv alte platforme eFTI; |
8. |
„furnizor de servicii eFTI” înseamnă orice persoană fizică sau juridică ce furnizează un serviciu eFTI operatorilor economici în cauză pe baza unui contract; |
9. |
„operator economic în cauză” înseamnă orice operator de transport sau logistică sau orice altă persoană fizică sau juridică, care este răspunzătoare de punerea la dispoziția autorităților competente a informațiilor de reglementare în conformitate cu cerința relevantă privind informațiile de reglementare; |
10. |
„format lizibil pentru om” înseamnă o modalitate de reprezentare a datelor în formă electronică ce poate fi utilizată ca informație de către o persoană fizică fără a necesita o prelucrare ulterioară; |
11. |
„format care poate fi citit automat” înseamnă o modalitate de reprezentare a datelor în formă electronică ce poate fi utilizată pentru prelucrarea automată de către o mașină; |
12. |
„organism de evaluare a conformității” înseamnă un organism de evaluare a conformității în sensul articolului 2 punctul 13 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008, care este acreditat în conformitate cu regulamentul respectiv pentru a efectua evaluarea conformității unei platforme eFTI sau a unui furnizor de servicii eFTI. |
CAPITOLUL II
INFORMAȚII DE REGLEMENTARE PUSE LA DISPOZIȚIE PE CALE ELECTRONICĂ
Articolul 4
Cerințe pentru operatorii economici în cauză
(1) În cazul în care Operatorii economici în cauză furnizează informațiile de reglementare pe cale electronică, aceștia vor face acest lucru pe baza datelor prelucrate pe o platformă certificată eFTI , în conformitate cu articolul 8, și, dacă este cazul, de către un furnizor autorizat pentru servicii eFTI , în conformitate cu articolul 9 . Informațiile de reglementare trebuie să fie puse la dispoziție într-un format care poate fi citit automat și, la cererea autorității competente, într-un format lizibil pentru om. [AM 24]
Informațiile în formatul care poate fi citit automat trebuie să fie puse la dispoziție printr-o conexiune autentificată , interoperabilă și securizată la sursa de date a unei platforme eFTI. Operatorii economici în cauză vor comunica adresa de internet prin intermediul căreia pot fi accesate informațiile, împreună cu orice alte elemente care sunt necesare pentru a permite autorității competente să identifice în mod unic informațiile de reglementare. [AM 25]
Informațiile în format lizibil pentru om vor fi puse la dispoziție la fața locului, pe ecranul dispozitivelor electronice deținute de operatorul economic în cauză sau de autoritățile competente.
(2) Statele membre vor lua măsuri pentru a permite autorităților lor competente să prelucreze informațiile de reglementare puse la dispoziție de operatorii economici în cauză în format care poate fi citit automat, în conformitate cu alineatul (1) al doilea paragraf, în conformitate cu dispozițiile stabilite de Comisie în temeiul articolului 7.
Articolul 5
Acceptarea și furnizarea de către autoritățile competente a informațiilor de reglementare [AM 26]
Autoritățile competente ale statelor membre vor accepta informațiile de reglementare puse la dispoziție în mod electronic de către operatorii economici în cauză în conformitate cu articolul 4.
Autoritățile competente ale statelor membre comunică cu operatorii economici în cauză cu privire la informațiile de reglementare pe cale electronică. [AM 27]
Articolul 6
Informații comerciale confidențiale
Autoritățile competente, furnizorii de servicii eFTI și operatorii economici în cauză vor lua măsuri pentru a asigura confidențialitatea informațiilor prelucrate și schimbate în conformitate cu prezentul regulament.
Articolul 7
Setul de date comune eFTI, procedurile și regulile de acces
Comisia stabilește următoarele prin intermediul unor este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare delegate în conformitate cu articolul 13 pentru a stabili următoarele : [AM 28]
(a) |
un set și subseturi de date comune eFTI în raport cu cerințele respective privind informațiile de reglementare, inclusiv definițiile corespunzătoare pentru fiecare element de date inclus în setul și subseturile de date comune; |
(b) |
procedurile comune și normele detaliate, inclusiv specificațiile tehnice comune, pentru accesul autorităților competente la platformele eFTI, inclusiv procedurile de prelucrare a informațiilor de reglementare puse la dispoziție în mod electronic de către operatorii economici în cauză. |
(ba) |
proceduri comune și norme detaliate pentru validarea identității oricărei persoane fizice sau juridice care emite declarațiile obligatorii din punct de vedere juridic de mai jos. [AM 29] |
Modelele de date și seturile de date standardizate existente identificate în convențiile internaționale aplicabile în Uniune se utilizează ca referință pentru definirea acestor date eFTI, proceduri și norme de acces comune. [AM 30]
Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2). [AM 31]
CAPITOLUL III
PLATFORMELE ȘI SERVICIILE EFTI
SECȚIUNEA 1
CERINȚE PENTRU PLATFORMELE ȘI SERVICIILE EFTI
Articolul 8
Cerințe funcționale pentru platformele eFTI
(1) Platformele eFTI sunt reglementate de principiile generale ale neutralității tehnologice și interoperabilității. Platformele eFTI utilizate pentru prelucrarea informațiilor de reglementare trebuie să furnizeze funcționalități care să asigure că: [AM 32]
(a) |
datele cu caracter personal pot fi trebuie prelucrate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679; [AM 33] |
(b) |
datele comerciale pot fi trebuie prelucrate în conformitate cu articolul 6; [AM 34] |
(ba) |
platformele eFTI și datele pe care le conțin sunt interoperabile; [AM 35] |
(c) |
se poate stabili o legătură electronică unică de identificare între datele prelucrate și transportul fizic al unui set determinat de mărfuri la care se referă aceste date, de la origine la destinație, în condițiile unui singur contract de transport indiferent de cantitatea sau numărul de containere, ambalaje sau bucăți sau unei singure scrisori de trăsură ; [AM 36] |
(d) |
datele pot fi prelucrate exclusiv pe baza accesului autorizat și autentificat; |
(e) |
toate operațiunile de prelucrare sunt înregistrate corespunzător pentru a permite, cel puțin, identificarea fiecărei operațiuni distincte, a persoanei fizice sau juridice care a efectuat operațiunea și a secvențierii operațiunilor pentru fiecare element de date individual; în cazul în care o operațiune implică modificarea sau ștergerea unui element de date existent, trebuie păstrat elementul de date inițial; |
(ea) |
autoritățile competente au acces imediat la toate informațiile relevante, astfel cum se prevede în legislația națională sau a Uniunii, pentru a asigura ordinea publică și respectarea actelor legislative ale Uniunii care reglementează transportul de mărfuri în conformitate cu partea a treia titlul VI din tratat; [AM 37] |
(f) |
datele pot fi arhivate și pot rămâne accesibile pentru o perioadă adecvată de timp, în conformitate cu cerințele relevante privind informațiile de reglementare; |
(g) |
datele sunt protejate împotriva corupției și furtului; |
(h) |
elementele de date prelucrate corespund setului și subseturilor de date comune eFTI și pot fi prelucrate în oricare dintre limbile oficiale ale Uniunii sau co-oficiale într-un stat membru . [AM 38] |
(1a) Trebuie să existe un format eFTI standardizat care să includă toate cerințele privind informațiile de reglementare enumerate în anexa 1 partea A și toate cerințele privind informațiile de reglementare enumerate în anexa 1 partea B în cadrul unei secțiuni dedicate și distincte a formatului eFTI indicat de statele membre. [AM 39]
(2) Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 13 pentru a stabili norme detaliate privind cerințele prevăzute la alineatul (1). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2). [AM 40]
Articolul 9
Cerințe pentru furnizorii de servicii eFTI
(1) Furnizorii de servicii eFTI trebuie să se asigure că:
(a) |
datele sunt prelucrate numai de către utilizatorii autorizați și în conformitate cu drepturile de utilizare și drepturile de prelucrare definite în cadrul platformei eFTI, în conformitate cu cerințele relevante privind informațiile de reglementare; |
(aa) |
datele sunt interoperabile; [AM 41] |
(b) |
datele sunt stocate și accesibile pentru o perioadă adecvată de timp de patru ani , în conformitate cu cerințele relevante privind informațiile de reglementare; [AM 42] |
(c) |
autoritățile competente au acces imediat la informațiile de reglementare privind o operațiune de transport de mărfuri prelucrată prin intermediul platformelor lor eFTI, în cazul în care acest acces este acordat autorităților competente de către un operator economic în cauză; [AM 43] |
(d) |
datele sunt securizate în mod corespunzător, inclusiv împotriva prelucrării neautorizate sau ilegale și împotriva pierderii, distrugerii sau deteriorării accidentale. |
(2) Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 13 pentru a stabili norme detaliate privind cerințele prevăzute la alineatul (1). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2). [AM 44]
SECȚIUNEA 3
CERTIFICARE
Articolul 10
Organisme de evaluare a conformității
(1) Organismele de evaluare a conformității trebuie să fie acreditate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 în scopul efectuării certificării platformelor și furnizorilor de servicii eFTI, conform prevederilor de la articolele 11 și 12 din prezentul regulament.
(2) În scopul acreditării, un organism de evaluare a conformității trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în anexa II.
(3) Statele membre mențin o listă actualizată a organismelor acreditate de evaluare a conformității, precum și a platformelor eFTI și a furnizorilor de servicii eFTI certificați de aceste organisme, în conformitate cu articolele 11 și 12. Acestea pun această listă la dispoziția publicului pe un site de internet oficial guvernamental. Lista este actualizată periodic fără întârziere, de fiecare dată când survine o modificare a informațiilor pe care le conține, și cel târziu până la data de 31 martie mai a fiecărui an. [AM 45]
(4) Până la data de 31 martie mai a fiecărui an, statele membre transmit Comisiei listele menționate la alineatul (3), împreună cu adresa site-ului de internet pe care au fost publicate aceste liste. Comisia va publica pe pagina sa oficială un link către adresele site-urilor respective. [AM 46]
Articolul 11
Certificarea platformelor eFTI
(1) La cererea unui dezvoltator al unei platforme eFTI, organismele de evaluare a conformității evaluează conformitatea platformei eFTI cu cerințele stabilite la articolul 8 alineatul (1). În cazul în care evaluarea este pozitivă, se va elibera un certificat de conformitate. În cazul în care evaluarea este negativă, organismul de evaluare a conformității va informa solicitantul cu privire la motivele pentru care platforma nu respectă aceste cerințe.
(1a) Certificarea se efectuează în mod independent, pentru a se evita denaturarea concurenței. Se asigură conformitatea cu platformele standardizate existente identificate în convențiile internaționale aplicabile în Uniune. [AM 47]
(1b) Sistemele informatice existente, folosite în prezent de operatorii economici din sectorul transporturilor pentru a furniza informații de reglementare și care îndeplinesc cerințele funcționale prevăzute la articolul 8 alineatul (1) sunt certificate ca platforme eFTI. [AM 48]
(2) Organismele de evaluare a conformității mențin o listă actualizată a platformelor eFTI certificate și a celor care au primit o evaluare negativă. Lista actualizată se transmite autorităților competente în cauză de fiecare dată când se emite un certificat sau o evaluare negativă.
(3) Informațiile puse la dispoziția autorităților competente prin intermediul unei platforme eFTI certificate sunt însoțite de o marcă de certificare.
(4) Dezvoltatorul platformei eFTI solicită o reevaluare a certificării sale în cazul în care sunt revizuite specificațiile tehnice adoptate în actele de punere în aplicare menționate la articolul 7 alineatul (2).
(5) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 13 pentru a completa prezentul regulament cu norme privind certificarea, utilizarea mărcii de certificare și reînnoirea certificării platformelor eFTI.
Articolul 12
Certificarea furnizorilor de servicii eFTI
(1) La cererea unui furnizor de servicii eFTI, organismul de evaluare a conformității evaluează conformitatea furnizorului de servicii eFTI cu cerințele prevăzute la articolul 9 alineatul (1). În cazul în care evaluarea este pozitivă, se va elibera un certificat de conformitate. În cazul în care evaluarea este negativă, organismul de evaluare a conformității informează solicitantul cu privire la motivele pentru care furnizorul nu respectă aceste cerințe.
(2) Organismele de evaluare a conformității mențin o listă actualizată a furnizorilor de servicii eFTI certificați și a celor care au primit o evaluare negativă. Lista actualizată este pusă la dispoziția autorităților competente în cauză de fiecare dată când se emite un certificat sau o evaluare negativă.
(3) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 13 pentru a completa prezentul regulament cu norme privind certificarea furnizorilor de servicii eFTI.
CAPITOLUL IV
DELEGAREA DE COMPETENȚĂ ȘI DISPOZIȚII DE PUNERE ÎN APLICARE
Articolul 13
Exercitarea delegării de competențe
(1) Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în condițiile prevăzute la prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate, menționată la articolul 2, la articolul 7, la articolul 8 alineatul (2), la articolul 9 alineatul (2), la articolul 11 alineatul (5) și la articolul 12 alineatul (3), se conferă Comisiei pentru pe o perioadă de timp nedeterminată, începând cu de la … [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. [AM 49]
(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 2, la articolul 7, la articolul 8 alineatul (2), la articolul 9 alineatul (2) , la articolul 11 alineatul (5) și la articolul 12 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 50]
(4) Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru Actele delegate adoptate în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare articolul 2 se aplică după un an de la intrarea lor în vigoare . [AM 51]
(4a) Înainte de a adopta un act delegat, Comisia asigură consultarea părților interesate vizate și a organismelor lor reprezentative în forurile corespunzătoare, și anume prin intermediul grupului de experți instituit prin Decizia C(2018)5921 a Comisiei din 13.09.2018 („Forumul pentru transport și logistică digitale”). [AM 52]
(5) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(6) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2, al articolului 10 alineatul (5) și al articolului 11 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 14
Procedura comitetului
1. Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv reprezintă un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. [AM 53]
CAPITOLUL V
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 15
Revizuire
(1) Până Cel târziu până la … [cinci trei ani de la data aplicării prezentului regulament], Comisia va efectua o evaluare a prezentului regulament și va prezenta un raport privind principalele constatări către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European. Această evaluare analizează, în special, posibilitatea de extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament la anumite informații dintre întreprinderi care sunt necesare pentru a dovedi respectarea cerințelor relevante din actele legislative ale Uniunii care reglementează transportul de mărfuri în conformitate cu partea a treia titlul VI din tratat. [AM 54]
(2) Statele membre furnizează Comisiei informațiile necesare pentru întocmirea raportului.
Articolul 16
Monitorizare
Statele membre vor furniza Comisiei următoarele informații, o dată la doi ani și pentru prima dată până la … [doi ani de la data aplicării prezentului regulament] cel târziu:
1. |
numărul de autorități competente care au pus în aplicare măsuri de acces și prelucrare a informațiilor puse la dispoziție de operatorii economici în cauză în conformitate cu articolul 4 alineatul (2); |
2. |
numărul de operatori economici în cauză care au pus la dispoziția autorităților competente din statul membru informațiile de reglementare în conformitate cu articolul 4 alineatul (1), defalcate pe moduri de transport. |
Informațiile vor fi furnizate pentru fiecare an vizat de perioada de raportare.
Articolul 17
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Este aplicabil începând cu [OP inserează patru Acesta se aplică de la … [trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament ]. [AM 55]
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la …,
Pentru Parlamentul European
Președintele
Pentru Consiliu
Președintele
(1) JO C 62, 15.2.2019, p. 265.
(2) Poziția Parlamentului European din 12 martie 2019.
(3) Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).
(4) Cadrul european de interoperabilitate — Strategie de implementare, Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor (COM(2017) 134 0134 ).
(5) Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).
(6) Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).
(8) Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).
(9) Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).
(10) JO C ….
ANEXA I
INFORMAȚII DE REGLEMENTARE CARE INTRĂ SUB INCIDENȚA PREZENTULUI REGULAMENT
Cerințe privind informațiile de reglementare prevăzute în legislația Uniunii
Tabelul de mai jos include cerințele privind informațiile de reglementare prevăzute în actele Uniunii care stabilesc condițiile pentru transportul de mărfuri pe teritoriul Uniunii în conformitate cu partea a treia titlul VI din Tratat, precum și condițiile pentru expedierea de deșeuri:
Legislația UE Informație |
Regulamentul nr. 11 al Consiliului privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport |
Directiva 92/106/CEE privind stabilirea de norme comune pentru anumite tipuri de transporturi combinate de mărfuri între state membre |
[Propunerea COM(2017) 648 final – 2017/0290 (COD) de modificare a Directivei 92/106/CEE] |
Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri |
[Propunerea COM(2017) 0281 final – 2017/0123 (COD) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1071/2009 și a Regulamentului (CE) nr. 1072/2009] |
Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1998 al Comisiei de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației |
Directiva 2008/68/CE privind transportul interior de mărfuri periculoase JO L 260, (30.9.2008, pp. 13–59) Trimiteri la ADR, RID, ADN (1) |
Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 privind transferurile de deșeuri |
||||||||||
Numele și adresa expeditorului |
Articolul 6.1 |
Articolul 3 (trimitere la articolul 6 din Regulamentul nr. 11 al Consiliului) |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Natura și greutatea mărfii |
Articolul 6.1 |
Articolul 3 (trimitere la articolul 6 din Regulamentul nr. 11 al Consiliului) |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Localitatea și data acceptării mărfurilor pentru transport |
Articolul 6.1 |
Articolul 3 (trimitere la articolul 6 din Regulamentul nr. 11 al Consiliului) |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Localitatea în care urmează să fie livrate mărfurile |
Articolul 6.1 |
Articolul 3 (trimitere la articolul 6 din Regulamentul nr. 11 al Consiliului) |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Ruta sau distanța care va fi parcursă, în măsura în care aceste date justifică un tarif diferit de cel aplicabil în mod normal |
Articolul 6.1 |
Articolul 3 (trimitere la articolul 6 din Regulamentul nr. 11 al Consiliului) |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Punctele de trecere a frontierei, dacă este cazul |
Articolul 6.1 |
Articolul 3 (trimitere la articolul 6 din Regulamentul nr. 11 al Consiliului din 27 iunie 1960) |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Gările feroviare de încărcare și descărcare |
|
Articolul 3 |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Porturile de încărcare și descărcare de pe calea navigabilă interioară |
|
Articolul 3 |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Porturile maritime de încărcare și descărcare |
|
Articolul 3 |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Sigiliul aplicat de către autoritățile feroviare sau portuare din gările feroviare sau porturile fluviale sau maritime respective, în momentul în care s-a încheiat partea din transport efectuată pe calea ferată sau pe o cale navigabilă interioară sau pe cale maritimă |
|
Articolul 3 |
|
|
|
|
|
|
||||||||||
[Numele, adresa, datele de contact și semnătura expeditorului] |
|
|
[Articolul 3.2 litera (a) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Locul și data începerii operațiunilor de transport combinat în Uniune] |
|
|
[Articolul 3.2 litera (b) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Numele, adresa și informațiile de contact ale destinatarului] |
|
|
[Articolul 3.2 litera (c) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Locul și data finalizării operațiunilor de transport combinat în Uniune] |
|
|
[Articolul 3.2 litera (d) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Distanța în linie dreaptă dintre locul în care începe operațiunea de transport combinat și locul în care se încheie operațiunile de transport combinat în Uniune] |
|
|
[Articolul 3.2 litera (e) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[O descriere, semnată de expeditor, a rutei operațiunii de transport combinat care cuprinde cel puțin următoarele detalii pentru fiecare segment de transport, inclusiv pentru fiecare mod de transport care constituie segmentul de transport nerutier al operațiunii în cadrul Uniunii:
|
|
|
[Articolul 3.2 litera (f) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Identificarea unității de încărcare intermodale transportate] |
|
|
[Articolul 3.2 litera (g) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Pentru segmentul de transport rutier inițial:
|
|
|
[Articolul 3.2 litera (h) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Pentru segmentul de transport rutier inițial:
|
|
|
[Articolul 3.2 litera (i) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
[Pentru segmentul de transport nerutier:
|
|
|
[Articolul 3.2 litera (j) (de înlocuire a articolului 3 din Directiva 92/106/CEE a Consiliului)] |
|
|
|
|
|
||||||||||
Numele, adresa și semnătura expeditorului |
|
|
|
Articolul 8.3 litera (a) |
[Articolul 8.3 litera (a)] (nu se propun modificări)] |
|
|
|
||||||||||
Numele, adresa și semnătura operatorului de transport rutier de mărfuri |
|
|
|
Articolul 8.3 litera (b) |
[Articolul 8.3 litera (b)] (nu se propun modificări)] |
|
|
|
||||||||||
Numele și adresa destinatarului, precum și semnătura acestuia și data livrării, odată ce mărfurile au fost livrate |
|
|
|
Articolul 8.3 litera (c) |
[Articolul 8.3 litera (c)] (nu se propun modificări)] |
|
|
|
||||||||||
Locul și data preluării mărfurilor și locul prevăzut pentru livrare |
|
|
|
Articolul 8.3 litera (d) |
[Articolul 8.3 litera (d)] (nu se propun modificări)] |
|
|
|
||||||||||
Descrierea curentă a naturii mărfii și modul de ambalare, precum și, în cazul mărfurilor periculoase, descrierea general recunoscută a acestora și numărul de colete, marcajele specifice și numerele acestora |
|
|
|
Articolul 8.3 litera (e) |
[Articolul 8.3 litera (e)] (nu se propun modificări)] |
|
|
|
||||||||||
Greutatea brută a mărfurilor sau cantitatea de mărfuri altfel exprimată |
|
|
|
Articolul 8.3 litera (f) |
[Articolul 8.3 litera (f)] (nu se propun modificări)] |
|
|
|
||||||||||
Numerele de înmatriculare ale autovehiculului și remorcii |
|
|
|
Articolul 8.3 litera (g) |
[Articolul 8.3 litera (g)] (nu se propun modificări)] |
|
|
|
||||||||||
Codul unic alfanumeric de identificare a agentului abilitat, astfel cum a fost primit de la autoritatea competentă |
|
|
|
|
|
Anexa 6.3.2.6 litera (a) |
|
|
||||||||||
Un cod unic de identificare a expedierii, precum numărul scrisorii de transport aerian (exemplar de casă și partea detașabilă) |
|
|
|
|
|
Anexa 6.3.2.6 litera (b) |
|
|
||||||||||
Conținutul expedierii (**) |
|
|
|
|
|
Anexa 6.3.2.6 litera (c) |
|
|
||||||||||
Statutul de securitate al expedierii, care să menționeze:
|
|
|
|
|
|
Anexa 6.3.2.6 litera (d) |
|
|
||||||||||
Motivul emiterii statutului de securitate, care să menționeze:
|
|
|
|
|
|
Anexa 6.3.2.6 litera (e) |
|
|
||||||||||
Numele persoanei care a emis statutul de securitate sau o modalitate de identificare echivalentă, precum și data și ora emiterii |
|
|
|
|
|
Anexa 6.3.2.6 litera (f) |
|
|
||||||||||
Codul unic de identificare, obținut de la autoritatea competentă, al oricărui agent abilitat care a acceptat statutul de securitate acordat unei expedieri de către un alt agent abilitat |
|
|
|
|
|
Anexa 6.3.2.6 litera (g) |
|
|
||||||||||
Informații generale necesare în documentul de transport |
|
|
|
|
|
|
5.4.1.1.1 |
|
||||||||||
Informații generale necesare transportului în tancuri petroliere |
|
|
|
|
|
|
5.4.1.1.2 – doar ADN |
|
||||||||||
Informații specifice care trebuie incluse pentru anumite tipuri de mărfuri periculoase sau anumite mijloace de izolare sau în cazul unui lanț de transport care include diferite moduri de transport, în conformitate cu dispozițiile speciale din capitolul 5.4 din anexele la ADR, RID și ADN |
|
|
|
|
|
|
5.4.1.1.3 – 5.4.1.1.21 – ADR și RID 5.4.1.1.3 – 5.4.1.1.22 – ADN |
|
||||||||||
Informații suplimentare și speciale necesare pentru anumite clase de mărfuri periculoase |
|
|
|
|
|
|
5.4.1.2 |
|
||||||||||
Mărfuri nepericuloase |
|
|
|
|
|
|
5.4.1.5 |
|
||||||||||
Certificat de ambalare pentru containere |
|
|
|
|
|
|
5.4.2 |
|
||||||||||
Instrucțiuni în scris |
|
|
|
|
|
|
5.4.3 |
|
||||||||||
Informațiile conținute în documentul de notificare pentru transferurile de deșeuri care fac obiectul procedurii de notificare prealabilă și acord preliminar scris în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 |
|
|
|
|
|
|
|
Anexa IA |
||||||||||
Informațiile conținute în documentul de circulație pentru transferurile de deșeuri care fac obiectul procedurii de notificare prealabilă și acord preliminar scris în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 |
|
|
|
|
|
|
|
Anexa IB |
||||||||||
Informațiile conținute în documentul de însoțire al transferurilor de deșeuri care fac obiectul cerințelor generale de informare prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 |
|
|
|
|
|
|
|
Anexa VII |
Legislația statelor membre
Tabelul de mai jos enumeră legislația națională a statelor membre relevante, aferentă aspectelor care intră sub incidența părții a treia titlul VI din cadrul Tratatului și care prevede furnizarea de informații identice, integral sau parțial, cu informațiile specificate la punctul A din prezenta anexă.
[Statul membru]
Legislație Informație |
[Trimitere legislativă] |
[Trimitere legislativă] |
[…] |
[Trimitere legislativă]) |
[Element de informare specificat în articolul respectiv din actul juridic] |
[Trimitere la articol] |
[Trimitere la articol] |
|
[Trimitere la articol] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[Element de informare specificat în articolul respectiv din actul juridic] |
[Trimitere la articol] |
[Trimitere la articol] |
[…] |
[Trimitere la articol] |
[Statul membru]
Legislație Informație |
[Trimitere legislativă] |
[Trimitere legislativă] |
[…] |
[Trimitere legislativă]) |
[Element de informare specificat în articolul respectiv din actul juridic] |
[Trimitere la articol] |
[Trimitere la articol] |
|
[Trimitere la articol] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[…] |
[Element de informare specificat în articolul respectiv din actul juridic] |
[Trimitere la articol] |
[Trimitere la articol] |
[…] |
[Trimitere la articol] |
(1) Trimiterile la ADR, RID și ADN trebuie înțelese în sensul articolului 2 alineatul (1), al articolului 2 alineatul (2) și al articolului 2 alineatul (3) din Directiva 2008/68/CE. Numerele la care se face referire sunt cele din respectivele anexe la ADR, RID și ADN.
ANEXA II
CERINȚE CU PRIVIRE LA ORGANISMELE NOTIFICATE
1. |
În scopul notificării, un organism de evaluare a conformității îndeplinește cerințele prevăzute la alineatele (2)-(11). |
2. |
Organismul de evaluare a conformității este înființat în temeiul legislației naționale a unui stat membru și are personalitate juridică. |
3. |
Un organism de evaluare a conformității este un organism terț, independent de organizația sau de platforma eFTI sau de furnizorul de servicii de platformă pe care o/îl evaluează.
Un organism care aparține unei asociații de întreprinderi sau unei federații profesionale care reprezintă întreprinderile implicate în proiectarea, fabricarea, furnizarea, asamblarea, utilizarea sau întreținerea platformei eFTI sau furnizorului de servicii de platformă pe care o/îl evaluează poate fi considerat a fi un astfel de organism, cu condiția să se demonstreze că este independent și că nu există conflicte de interese. |
4. |
Organismul de evaluare a conformității, personalul său de conducere și personalul responsabil cu îndeplinirea sarcinilor de evaluare a conformității nu acționează ca proiectant, producător, furnizor, instalator, cumpărător, proprietar, utilizator sau operator de întreținere a platformei eFTI sau furnizorului de servicii de platformă pe care o/îl evaluează și nici ca reprezentant al vreuneia dintre aceste părți.
Organismul de evaluare a conformității, personalul său de conducere și personalul responsabil cu îndeplinirea sarcinilor de evaluare a conformității nu sunt direct implicați în proiectarea, fabricarea sau construcția, comercializarea, instalarea, utilizarea sau întreținerea platformei eFTI sau furnizorului de servicii de platformă și nu reprezintă părțile angajate în activitățile respective. Aceștia nu se implică în activități care le-ar putea afecta imparțialitatea sau integritatea în ceea ce privește activitățile de evaluare a conformității pentru care sunt notificați. Aceste dispoziții se aplică în special serviciilor de consultanță. Organismele de evaluare a conformității se asigură că activitățile filialelor sau ale subcontractanților lor nu afectează confidențialitatea, obiectivitatea sau imparțialitatea activităților lor de evaluare a conformității. |
5. |
Organismele de evaluare a conformității și personalul acestora îndeplinesc activitățile de evaluare a conformității cu cel mai înalt grad de integritate profesională și cu competența tehnică necesară în domeniul respectiv și nu fac obiectul niciunei presiuni și niciunui stimulent, îndeosebi financiare, care le-ar putea influența deciziile sau rezultatele activităților lor de evaluare a conformității, în special din partea persoanelor sau a grupurilor de persoane cu un interes pentru rezultatele acelor activități. |
6. |
Organismul de evaluare a conformității are capacitatea să îndeplinească toate sarcinile de evaluare a conformității care îi sunt atribuite prin articolele 12 și 13 în legătură cu care a fost notificat, indiferent dacă acele sarcini sunt îndeplinite chiar de către organismul de evaluare a conformității sau în numele și sub responsabilitatea acestuia.
În orice moment și pentru fiecare procedură de certificare în legătură cu care a fost notificat, organismul de evaluare a conformității trebuie să aibă la dispoziție:
Organismul de evaluare a conformității dispune de mijloacele necesare pentru îndeplinirea sarcinilor tehnice și administrative legate de efectuarea în mod corespunzător a activităților de evaluare a conformității. |
7. |
Personalul responsabil de îndeplinirea sarcinilor de evaluare a conformității posedă următoarele capacități:
|
8. |
Imparțialitatea organismelor de evaluare a conformității, a personalului de conducere și a personalului responsabil de îndeplinirea sarcinilor de evaluare a conformității din cadrul acestora este garantată.
Remunerația conducerii de nivel superior și a personalului responsabil cu îndeplinirea atribuțiilor de evaluare a conformității ale organismului de evaluare a conformității nu depinde de numărul de evaluări realizate sau de rezultatele acestor evaluări. |
9. |
Organismele de evaluare a conformității încheie o asigurare de răspundere civilă în cazul în care răspunderea nu este asumată de stat în conformitate cu dreptul național sau statul membru nu este direct responsabil pentru evaluarea conformității. |
10. |
Personalul organismului de evaluare a conformității păstrează secretul profesional referitor la toate informațiile obținute în îndeplinirea sarcinilor sale în temeiul articolelor 12 și 13 sau al oricărei dispoziții din legislația națională de punere în aplicare a acestora, excepție făcând relația cu autoritățile competente ale statului membru în care își desfășoară activitățile. Drepturile de proprietate sunt protejate. |
11. |
Organismele de evaluare a conformității participă la activitățile de standardizare relevante și activitățile de reglementare relevante sau se asigură că personalul lor responsabil cu îndeplinirea sarcinilor de evaluare a conformității este informat cu privire la acestea. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/200 |
P8_TA(2019)0140
Acordul de parteneriat voluntar UE-Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier ***
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernarea și schimburile comerciale în sectorul forestier (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/32)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernarea și schimburile comerciale în sectorul forestier (10861/2018), |
— |
având în vedere proiectul de acord de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernarea și schimburile comerciale în sectorul forestier (10877/2018), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (3) primul paragraf și cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0445/2018), |
— |
având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 12 martie 2019 (1) referitoare la proiectul de decizie, |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0083/2019), |
1. |
aprobă încheierea acordului; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Socialiste Vietnam. |
(1) Texte adoptate la această dată, P8_TA(2019)0141.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/201 |
P8_TA(2019)0141
Acordul de parteneriat voluntar UE-Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (rezoluție)
Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE))
(2021/C 23/33)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (10861/2018), |
— |
având în vedere proiectul de acord de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam din 9 octombrie 2018 privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (10877/2018), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (3) primul paragraf și cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0445/2018), |
— |
având în vedere Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (1), |
— |
având în vedere proiectul de acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam, |
— |
având în vedere proiectul de acord privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, |
— |
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (2) (Regulamentul FLEGT), |
— |
având în vedere propunerea Comisiei privind un Plan de acțiune al UE referitor la asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (COM(2003)0251), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 28 iunie 2016 privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (10721/2016), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (3) (Regulamentul UE privind lemnul), |
— |
având în vedere rapoartele Agenției de investigații în domeniul mediului din 31 mai 2018 și, respectiv, 25 septembrie 2018, intitulate: „Serial Offender: Vietnam’s continued imports of illegal Cambodian timber” („Infractor în serie: importurile continue de lemn ilegal cambodgian ale Vietnamului”) (4) și „Vietnam in Violation: Action required on fake CITES permits for rosewood trade” („Vietnamul încalcă legea: trebuie adoptate măsuri ca urmare a eliberării unor permise CITES false pentru comerțul cu lemn de trandafir”) (5), |
— |
având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) pentru perioada 2015-2030, |
— |
având în vedere Acordul de la Paris încheiat la 12 decembrie 2015 în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 21), |
— |
având în vedere „Provocarea de la Bonn” (Bonn Challenge) din 2011, care este un efort global de a include într-un program de restaurare o suprafață de 150 de milioane de hectare din terenurile despădurite și degradate de pe glob până în 2020 și o suprafață de 350 de milioane de hectare până în 2030, |
— |
având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) din 2012, intitulat „Green carbon, black trade: illegal logging, tax fraud and laundering in the world’s tropical forests” („Energie verde, comerț negru: exploatarea ilegală a pădurilor, evaziunea fiscală și spălarea banilor în pădurile tropicale ale lumii”) (6), |
— |
având în vedere convențiile ONU de combatere a criminalității și a corupției, inclusiv Convenția împotriva criminalității transnaționale organizate și Convenția împotriva corupției, |
— |
având în vedere rezoluția sa legislativă din 12 martie 2019 (7) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului, |
— |
având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0093/2019), |
A. |
întrucât Vietnamul a devenit a treia țară din Asia care a început negocieri cu privire la un acord de parteneriat voluntar (APV) privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (FLEGT) în 2010, după Indonezia și Malaysia; întrucât negocierile s-au încheiat în mai 2017, iar acordul a fost semnat la 19 octombrie 2018; |
B. |
întrucât obiectivul APV este de a oferi un cadru juridic care să vizeze asigurarea faptului că toate importurile de lemn și de produse din lemn din Vietnam în UE și care fac obiectul APV au fost produse în mod legal; întrucât APV-urile sunt, în general, menite să încurajeze schimbările sistemice din sectorul forestier care vizează gestionarea sustenabilă a pădurilor, eradicarea exploatării forestiere ilegale, precum și să sprijine eforturile depuse la nivel mondial pentru a pune capăt despăduririlor și degradării pădurilor; |
C. |
întrucât Vietnamul este o țară importantă în contextul comerțului cu lemn, care găzduiește al patrulea, ca mărime, sector de prelucrare a lemnului orientat spre export la nivel mondial și care își propune să ocupe primul loc în acest sector la nivel mondial; întrucât, în calitate de centru de prelucrare, Vietnamul este un exportator important de produse din lemn către UE, dar și către țările din regiune, în special China și Japonia; |
D. |
întrucât Vietnamul este un mare importator de lemn și de produse din lemn, fabricile sale consumând aproximativ 34 de milioane de metri cubi de lemn și produse din lemn în 2017, dintre care 25 % au fost importate, iar 75 % provin din plantații interne, multe dintre acestea fiind deținute și gestionate de micii agricultori; întrucât importurile au crescut ca valoare cu 68 % în perioada 2011-2017; întrucât, în ultimii ani, Vietnamul a făcut progrese considerabile în ceea ce privește reducerea defrișărilor interne și și-a sporit suprafața împădurită de la 37 % în 2005 la 41,65 % în 2018, inclusiv plantațiile industriale; întrucât Vietnamul a aplicat, din 2016, o interdicție de defrișare a pădurilor naturale domestice; |
E. |
întrucât cele mai mari țări de origine pentru buștenii și lemnul tăiat în 2017 au fost Camerun, SUA și Cambodgia, alături de Republica Democratică Congo (RDC), un furnizor important; întrucât, din 2015, Cambodgia a fost al doilea cel mai mare furnizor de esențe de lemn tropical al Vietnamului, în pofida unei interdicții raportate (8) a exporturilor către Vietnam; întrucât, în perioada 2016-2017, s-a raportat o creștere cu 43 % a volumului, și cu 40 % a valorii importurilor din țările africane; întrucât ONG-urile cu expertiză relevantă au subliniat faptul că lemnul exportat din Cambodgia și RDC ar trebui considerat ca având un „risc ridicat”, în timp ce lemnul brut este adesea importat din țări caracterizate de o guvernanță deficitară, de niveluri ridicate de corupție sau de conflicte, cu un risc larg răspândit de ilegalitate în recoltarea lemnului; |
F. |
întrucât în Cambodgia rata de defrișare este clasată pe locul 5 în lume și întrucât statisticile ONU arată că suprafața împădurită a Cambodgiei a scăzut de la 73 % în 1990 la 57 % în 2010; |
G. |
întrucât, în temeiul articolului 3 din Sub-Decretul nr. 131 din 28 noiembrie 2006, Cambodgia interzice exporturile de bușteni rotunzi, cu excepția plantațiilor, de lemn brut tăiat, cu excepția plantațiilor, și de lemn tăiat în bucăți de formă pătrată sau dreptunghiulară, cu o grosime și lățime de peste 25 de cm (9); întrucât toate exporturile de produse din lemn din păduri naturale provenite din Cambodgia sunt, în principiu, considerate a fi încălcări ale legislației cambodgiene; întrucât, în cadrul APV, Vietnamul s-a angajat să importe doar lemn care a fost recoltat în mod legal în conformitate cu legislația națională a țării de origine; |
H. |
întrucât, în cadrul unui APV, o țară se angajează să instituie o politică pentru a se asigura că numai lemnul și produsele din lemn verificate ca legale vor fi exportate către UE (10); întrucât Vietnamul va trebui să adopte o legislație care să instituie sistemul de asigurare a legalității lemnului (SALL) și să instituie structurile administrative și capacitatea necesare pentru punerea în aplicare și respectarea angajamentelor asumate în cadrul APV; întrucât acest APV se va aplica lemnului și produselor din lemn destinate atât pieței interne, cât și celei de export, cu excepția etapei finale de eliberare a licențelor FLEGT, care este deocamdată destinată doar exportului către UE; |
I. |
întrucât Vietnamul s-a angajat să adopte o legislație care să asigure că numai lemnul produs în mod legal (11) este importat pe piața sa, pe baza obligațiilor de diligență necesară pentru lemn și importatorii de produse din lemn; întrucât Vietnamul s-a angajat, de asemenea, să recunoască legile relevante ale țărilor de recoltare, ca parte a definiției legalității în cadrul APV; |
J. |
întrucât promovarea acestui APV în regiune ar fi un mijloc important de integrare economică și de respectare a obiectivelor internaționale de dezvoltare durabilă; întrucât încheierea de noi APV-uri, în special cu China, o țară care se învecinează cu Vietnamul și este un actor-cheie în sectorul lemnului prelucrat, ar oferi garanții privind legalitatea și sustenabilitatea comerțului cu lemn și produse din lemn în regiune; |
K. |
întrucât numai din momentul în care Vietnamul a demonstrat deplina punere în aplicare a tuturor angajamentelor asumate în cadrul APV (12) și a dezvoltat capacitatea de a pune în aplicare legislația națională conexă va fi în măsură să adere la sistemul de acordare a licențelor FLEGT al UE; întrucât lemnul importat sub o licență FLEGT este considerat a fi legal în temeiul Regulamentului UE privind lemnul; întrucât aderarea Vietnamului la regimul de acordare a licențelor FLEGT este aprobată printr-un act delegat; |
L. |
întrucât ALS UE-Vietnam va liberaliza comerțul cu lemn și produse din lemn la intrarea sa în vigoare, iar importurile din Vietnam vor fi acoperite de obligațiile generale privind diligența necesară prevăzute de Regulamentul UE privind lemnul până la începerea acordării de licențe FLEGT (13), |
1. |
reamintește că gestionarea și guvernanța sustenabilă și favorabilă incluziunii a pădurilor sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor stabilite în Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și în Acordul de la Paris; |
2. |
invită UE să asigure coerența APV cu toate politicile sale, inclusiv în domeniile dezvoltării, mediului, agriculturii și comerțului; |
3. |
sprijină puternic procesul FLEGT cu Vietnamul, având în vedere rolul țării în sectorul prelucrării lemnului; salută semnarea APV, un acord conceput să aducă treptat o reformă politică completă în această țară și care vizează eliminarea lemnului produs ilegal din lanțurile de aprovizionare ale operatorilor vietnamezi; salută angajamentul Vietnamului și progresele realizate până în prezent și este conștient de faptul că implementarea integrală a APV va fi un proces pe termen lung care implică nu numai adoptarea unui întreg corpus legislativ (SALL), dar și garantarea faptului că există o capacitate administrativă și o expertiză adecvată pentru implementarea și asigurarea respectării APV; reamintește că acordarea licențelor FLEGT poate începe numai după ce Vietnamul demonstrează că sistemul său SALL este pregătit; ia act de provocările reprezentate de coordonarea dintre nivelul național și nivelul provinciilor, care este necesară pentru a pune în aplicare în mod adecvat și consecvent APV în întreaga țară și solicită guvernului din Vietnam să asigure o astfel de coordonare; |
4. |
reamintește că punerea în aplicare a APV trebuie să completeze angajamentele UE față de protecția mediului și să asigure coerența cu angajamentele de prevenire a despăduririlor în masă; |
5. |
invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să aloce resurse umane adecvate pentru punerea în aplicare a acestui APV, inclusiv să asigure resurse adecvate pentru Delegația UE din Hanoi, precum și resurse financiare pentru Vietnam în cadrul instrumentelor actuale și viitoare de cooperare pentru dezvoltare care urmează să fie alocate în mod specific pentru punerea în aplicare a APV; încurajează Comisia și SEAE să asiste autoritățile vietnameze și societatea civilă, inclusiv prin punerea la dispoziție a imaginilor prin satelit; invită UE să își direcționeze eforturile către consolidarea cadrului juridic și a capacității instituționale a Vietnamului, prin abordarea provocărilor tehnice și economice care împiedică punerea în aplicare efectivă și asigurarea respectării reglementărilor naționale și internaționale existente; |
6. |
recunoaște angajamentele asumate de industria lemnului din Vietnam, de a elimina lemnul ilegal din lanțurile de aprovizionare și de a sensibiliza opinia publică cu privire la aceste aspecte; subliniază, cu toate acestea, că o schimbare de mentalitate în cadrul sectorului, precum și o aplicare riguroasă a legii sunt esențiale; reamintește că prezența lemnului ilegal în lanțurile de aprovizionare riscă să aducă prejudicii reputației industriei de prelucrare vietnameze; |
7. |
cu toate acestea, este conștient de faptul că, în trecut, Vietnamul s-a confruntat cu o provocare semnificativă în combaterea comerțului ilegal cu lemn din Laos, și în ultimii ani din Cambodgia; consideră că, în astfel de cazuri, Vietnamul și țările furnizoare sunt coresponsabile pentru alimentarea acestui comerț ilegal, deoarece autoritățile vietnameze, în special la nivel de provincie, au adoptat decizii oficiale care încalcă legislația țării de recoltare, cum ar fi gestionarea contingentelor oficiale de import; |
8. |
salută angajamentul Vietnamului de a adopta acte legislative pentru a se asigura că numai lemnul produs în mod legal este importat pe piața sa, pe baza obligației de diligență necesară pentru importatori, aceasta fiind una dintre principalele realizări ale APV; reamintește că obligațiile de diligență necesară nu ar trebui să fie reduse la un exercițiu pur formal, ci ar trebui să includă toate etapele necesare, cum ar fi colectarea de informații, evaluarea riscurilor și luarea de măsuri suplimentare pentru a atenua orice risc identificat în vederea reducerii nivelului de risc până la „neglijabil”, acestea urmând să fie aplicate de către autoritățile naționale competente prin intermediul unor verificări solide și sistematice asupra întreprinderilor individuale; subliniază provocarea pe care o reprezintă respectarea obligațiilor de diligență necesară prin intermediul autorităților vamale, care vor necesita o formare adecvată; reamintește că autoritățile vietnameze ar trebui să adopte un sistem de diligență necesară care să corespundă cu cel descris în Regulamentul UE privind lemnul și subliniază că este necesar să se prevadă contribuții independente ale unor părți terțe în legislația națională privind diligența necesară; încurajează autoritățile vietnameze să ia în considerare auditul efectuat de o parte terță și raportarea publică de către întreprinderi ca cerințe ale sistemului lor de diligență necesară, precum și să ofere sprijin adecvat întreprinderilor în îndeplinirea obligațiilor care le revin și să evite impunerea unor sarcini disproporționate furnizorilor casnici de lemn, evitând în același timp crearea de lacune; |
9. |
invită guvernul din Vietnam să prevadă sancțiuni adecvate, disuasive și proporționale pentru încălcarea legislației de punere în aplicare a SALL, care, în cazul importurilor, să includă o interdicție totală a introducerii pe piața vietnameză a lemnului ilegal, împreună cu confiscarea lemnului de acest tip; |
10. |
salută evaluarea independentă și mecanismul de reclamații și feedback și invită autoritățile vietnameze să se asigure că acestea primesc un răspuns adecvat, inclusiv prin măsuri de punere în aplicare eficiente și disuasive atunci când este necesar; se așteaptă ca acest mecanism să funcționeze în condiții de transparență deplină și să încurajeze schimbul de informații între societatea civilă și autoritățile de aplicare a legii; salută angajamentul Vietnamului de a asigura monitorizarea independentă a punerii în aplicare a APV de către organizațiile societății civile, asociațiile de păduri, întreprinderi, sindicate, comunitățile locale și populația care trăiește în zonele forestiere; subliniază importanța crucială a implicării și a accesului lor la informații relevante și actualizate pentru a le permite să își îndeplinească rolul în cadrul acestui proces și să contribuie în continuare la credibilitatea SALL și la consolidarea continuă a acestuia; salută angajamentul asumat de Vietnam de a permite accesul societății civile la baza de date națională privind silvicultura și încurajează guvernul să supună legislația de punere în aplicare a SALL consultării publice și să ia în considerare reacțiile primite; |
11. |
salută implicarea organizațiilor societății civile în timpul și în urma negocierilor pentru APV și invită guvernul Vietnamului să asigure un proces real și cu adevărat incluziv pe parcursul întregii faze de punere în aplicare și ulterior, acoperind întregul domeniu de aplicare al APV, inclusiv controalele la import, obligațiile de diligență necesară, sistemul de clasificare a organizațiilor și verificarea bazată pe riscuri a întreprinderilor și a licențelor FLEGT; subliniază importanța implicării comunităților locale, atât din motive socioeconomice, cât și pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a noii legi forestiere și a angajamentelor aferente APV; |
12. |
condamnă cu fermitate comerțul ilegal cu lemn care are loc peste frontiera cu Cambodgia și solicită autorităților ambelor țări să înceteze imediat și complet fluxurile ilegale de lemn, ca o necesitate absolută pentru continuarea cu succes a procesului APV; îndeamnă autoritățile vietnameze să investigheze, să demită și să îi aducă în fața justiției pe cei responsabili de autorizarea și gestionarea comerțului ilegal cu Cambodgia și în alte părți; salută decizia recentă a autorităților vietnameze de a permite comercializarea lemnului numai prin intermediul principalelor porți internaționale, precum și de a consolida capacitățile de aplicare a legii împotriva comerțului ilegal; îndeamnă autoritățile vietnameze să clasifice imediat lemnul din Cambodgia ca având „risc ridicat” și să se asigure că legislația Cambodgiei în ceea ce privește recoltarea și exportul lemnului este respectată, în conformitate cu angajamentele APV; invită cele două țări să promoveze și să îmbunătățească dialogul, cooperarea transfrontalieră, schimbul de date și informații comerciale privind riscurile legate de comerțul ilegal cu lemn și legislația în vigoare în domeniu și le încurajează să implice UE în facilitarea acestui dialog; încurajează Vietnamul și Cambodgia să solicite sprijin din partea Interpol și să lucreze împreună la măsuri eficace și pe termen lung de combatere a exploatării forestiere ilegale galopante și a introducerii ilegale de lemn în Vietnam; invită autoritățile vietnameze să aplice aceleași măsuri importurilor din alte țări furnizoare, în care există sau ar putea apărea preocupări similare, în special cele din Africa, cum ar fi RDC; |
13. |
subliniază necesitatea de a aborda dimensiunea regională a exploatării forestiere ilegale, a transportului, a prelucrării și a comerțului cu lemn recoltat în mod ilegal de-a lungul întregului lanț de aprovizionare; solicită includerea acestei dimensiuni regionale în procesul de evaluare a APV prin evaluarea legăturii dintre existența unor mecanisme de asigurare a respectării legii mai slabe în alte țări din regiune și creșterea exporturilor din aceste țări în UE; |
14. |
subliniază că guvernanța deficitară și corupția din sectorul forestier accelerează exploatarea forestieră ilegală și degradarea pădurilor și subliniază faptul că succesul inițiativei FLEGT depinde, de asemenea, de combaterea fraudei și a corupției în cadrul lanțului de aprovizionare cu lemn; îndeamnă guvernul din Vietnam să depună eforturi pentru a opri corupția la scară largă și pentru a aborda și alți factori care alimentează acest comerț, în special în ceea ce privește autoritățile vamale și alte autorități care vor juca un rol central în punerea în aplicare și asigurarea respectării APV, ca un semnal concret că Vietnamul este pe deplin angajat în procesul APV; subliniază necesitatea de a pune capăt impunității în sectorul forestier prin asigurarea urmăririi în justiție a infracțiunilor; |
15. |
salută adoptarea recentă de către guvernul vietnamez a unui plan de acțiune pentru punerea în aplicare a APV, și îndeamnă guvernul să adopte o abordare concretă, însoțită de un calendar și măsurabilă; salută intrarea în vigoare a noii Legi forestiere la 1 ianuarie 2019, care include interzicerea importului în Vietnam de lemn produs în mod ilegal și invită autoritățile vietnameze să pună imediat în aplicare această interdicție și să adopte rapid măsuri de punere în aplicare, dacă este necesar, pentru a reduce decalajul până când SALL devine operațional; |
16. |
salută includerea dispozițiilor privind gestionarea sustenabilă a pădurilor în cadrul ALS UE-Vietnam, care, de asemenea, fac legătura cu APV; invită Comisia să acorde o atenție deosebită comerțului cu lemn și produse din lemn pe parcursul punerii în aplicare a ALS și să monitorizeze îndeaproape fluxurile comerciale, pentru a se asigura că liberalizarea suplimentară a comerțului nu implică riscuri suplimentare de comerț ilegal; |
17. |
solicită Comisiei să prezinte un raport anual Parlamentului cu privire la progresele înregistrate de Vietnam în punerea în aplicare a APV, inclusiv în raport cu cerințele prezentei rezoluții, precum și cu privire la activitățile Comitetului mixt de punere în aplicare, pentru a permite o decizie în cunoștință de cauză odată ce actul delegat de autorizare a acceptării licențelor FLEGT va fi propus; invită Comisia să aibă în vedere îmbunătățirea regulamentului privind acordarea de licențe FLEGT la următorul exercițiu de revizuire, pentru a-i permite să reacționeze rapid la cazurile de încălcare gravă a angajamentelor asumate în cadrul APV; |
18. |
invită Comisia să promoveze dialogul, precum și Regulamentul UE privind lemnul împreună cu principalele țări importatoare din regiune și cu principalii parteneri comerciali ai UE, cum ar fi China și Japonia, și să acorde prioritate în continuare necesității, în relațiile bilaterale cu aceste țări, inclusiv în relațiile comerciale, de soluții concrete de stopare a comerțului ilegal cu lemn, în vederea creării unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial pentru abordarea acestei probleme; sprijină Comisia în lansarea negocierilor privind APV cu țările vecine Vietnamului de îndată ce sunt îndeplinite condițiile necesare și subliniază importanța APV FLEGT în viitoarele instrumente de dezvoltare și cooperare; invită Comisia să instituie instrumente pentru a facilita schimburile de bune practici între Vietnam și alte țări care au încheiat deja APV-uri cu UE; |
19. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, ale Republicii Socialiste Vietnam și ale Regatului Cambodgia. |
(1) JO L 329, 3.12.2016, p. 8.
(2) JO L 347, 30.12.2005, p. 1.
(3) JO L 295, 12.11.2010, p. 23.
(4) https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf
(5) https://eia-international.org/report/vietnam-violation-action-required-fake-cites-permits-rosewood-trade/
(6) Nellemann, C., INTERPOL Environmental Crime Programme (editori) (Programul privind infracțiunile ecologice al INTERPOL) 2012. Energie verde, comerț negru: exploatarea ilegală a pădurilor, evaziunea fiscală și spălarea banilor în pădurile tropicale ale lumii. O evaluare rapidă a răspunsului adus. Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, GRIDArendal, http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/8030/Green%20carbon%20Black%20Trade_%20Illegal%20logging.pdf?sequence=5&isAllowed=y
(7) Texte adoptate, P8_TA(2019)0140.
(8) https://www.phnompenhpost.com/national/despite-ban-timber-exports-vietnam-nearing-2016-total
(9) https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf, p. 6.
(10) APV acoperă toate produsele importante exportate în UE, în special cele cinci produse din lemn obligatorii, astfel cum sunt definite în Regulamentul FLEGT din 2005 (bușteni, cherestea, traverse din lemn pentru căi ferate, placaj și furnir) și include, de asemenea, o serie de alte produse din lemn, cum ar fi particulele de lemn, pardoselile din parchet, plăcile aglomerate și mobilierul din lemn. APV acoperă exporturile către toate țările terțe, deși, cel puțin inițial, sistemul de acordare a licențelor se aplică numai exporturilor UE.
(11) În conformitate cu articolul 2 litera (j) din APV, „lemn produs în mod legal” (denumit în continuare „lemn legal”) înseamnă produse din lemn recoltate sau importate și produse în conformitate cu legislația din Vietnam prevăzută în anexa II și cu alte dispoziții relevante din prezentul Acord; și, în cazul lemnului importat, înseamnă produse din lemn recoltate, produse și exportate în conformitate cu legislația relevantă a țării de recoltare și cu procedurile descrise în anexa V”.
(12) Disponibilitatea sistemului SALL pentru acordarea licențelor FLEGT va fi evaluată mai întâi în comun de către UE și Vietnam. Numai în cazul în care ambele părți sunt de acord că sistemul este suficient de solid va putea începe procesul de acordare a licențelor.
(13) Articolul 13.8 alineatul (2) litera (a): „[fiecare parte] încurajează promovarea comerțului cu produse forestiere provenite din păduri gestionate în mod sustenabil și recoltate în conformitate cu legislația națională din țara de recoltare; aceasta poate include încheierea unui acord de parteneriat voluntar privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier (FLEGT)”.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/207 |
P8_TA(2019)0142
Protocolul de modificare a Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal ***
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, Protocolul de modificare a Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/34)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10923/2018), |
— |
având în vedere Protocolul de modificare a Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (ETS nr. 108) (CETS nr. 223), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 16 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0440/2018), |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0070/2019), |
1. |
aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Consiliului Europei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/208 |
P8_TA(2019)0143
Autorizarea statelor membre să devină parte la Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive ***
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să devină parte, în interesul Uniunii Europene, la Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive (CETS nr. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/35)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12527/2018), |
— |
având în vedere Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive (CETS nr. 218), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0436/2018), |
— |
având în vedere Decizia 2002/348/JAI a Consiliului din 25 aprilie 2002 privind siguranța la meciurile de fotbal de anvergură internațională (1), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2017 referitoare la o abordare integrată a politicii în domeniul sportului: bună guvernanță, accesibilitate și integritate (2), |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0080/2019), |
1. |
aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/209 |
P8_TA(2019)0144
Protocol de modificare a Acordului de transport maritim dintre UE și China (aderarea Croației) ***
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii și al statelor membre, a Protocolului de modificare a Acordului de transport maritim dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și guvernul Republicii Populare Chineze, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/36)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05083/2015), |
— |
având în vedere proiectul de protocol de modificare a Acordului de transport maritim dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și guvernul Republicii Populare Chineze, pe de altă parte (05880/2015), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0022/2019), |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A8-0168/2019), |
1. |
aprobă încheierea protocolului; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Populare Chineze. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/210 |
P8_TA(2019)0145
Acordul euro-mediteraneean UE-Egipt (aderarea Republicii Croația) ***
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/37)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10219/2016), |
— |
având în vedere proiectul de protocol la Acordul euro-mediteraneean de stabilire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (10221/2016), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0135/2017), |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0025/2019), |
1. |
aprobă încheierea protocolului; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Arabe Egipt. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/211 |
P8_TA(2019)0146
Acordul de parteneriat și cooperare UE-Turkmenistan
Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului și Comisiei privind încheierea de către Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice a Acordului de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE))
(2021/C 23/38)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului și Comisiei (12183/1/2011), |
— |
având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte (12288/2011), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în temeiul articolului 91, al articolului 100 alineatul (2), al articolului 207, al articolului 209 și al articolului 218 alineatul (6) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și în conformitate cu articolul 101 al doilea paragraf din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (C8-0059/2015), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la regiunea Asiei Centrale, în special cea din 20 februarie 2008 referitoare la strategia UE pentru Asia Centrală (1), cea din 15 decembrie 2011 referitoare la situația aplicării strategiei UE pentru Asia Centrală (2), cea din 13 aprilie 2016 referitoare la implementarea și revizuirea Strategiei UE-Asia Centrală (3), cea din 22 aprilie 2009 referitoare la Acordul comercial interimar cu Turkmenistan (4) și cea din 14 februarie 2006 privind clauza referitoare la drepturile omului și democrație în acordurile Uniunii Europene (5), |
— |
având în vedere Acordul interimar din 1999 privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte, încheiat de Consiliu la 27 iulie 2009 (5144/1999), precum și reuniunile ordinare ale comitetului mixt instituite în temeiul acestuia, |
— |
având în vedere Memorandumul de înțelegere privind energia, semnat între Uniunea Europeană și Turkmenistan în mai 2008, |
— |
având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), la care Turkmenistanul este parte, |
— |
având în vedere dialogul anual UE – Turkmenistan privind drepturile omului, |
— |
având în vedere angajamentul asumat de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în scrisoarea sa adresată Comisiei pentru afaceri externe la 16 decembrie 2015, care cuprinde aspectele menționate la punctul 3 de mai jos, |
— |
având în vedere scrisoarea adresată de VP/ÎR președintelui Comisiei pentru afaceri externe din 5 iulie 2018, în care își exprimă sprijinul pentru Acordul de parteneriat și cooperare (APC) cu Turkmenistanul, |
— |
având în vedere articolul 99 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru afaceri externe (A8-0072/2019), |
A. |
întrucât Asia Centrală este o regiune în care Uniunea Europeană este angajată din ce în ce mai mult; |
B. |
întrucât Acordul de parteneriat și cooperare (APC) cu Turkmenistan a fost parafat în 1997 și semnat în 1998; întrucât, între timp, 14 state membre dintre cei 15 semnatari inițiali au ratificat APC (Regatul Unit fiind ultimul care încă nu a făcut acest lucru); întrucât Turkmenistanul a ratificat APC în 2004; întrucât aderarea la APC a acelor state membre care au aderat la UE după semnarea acordului face obiectul unui protocol separat și al unei proceduri de ratificare; |
C. |
întrucât APC, odată ratificat de toate părțile, urmează să fie încheiat pe o perioadă inițială de 10 ani, urmând apoi să fie reînnoit anual, permițând UE să se retragă din acest acord, în caz de suspiciuni serioase privind respectarea drepturilor omului sau alte încălcări grave; întrucât părțile pot modifica APC pentru a ține seama de noile evoluții; |
D. |
întrucât Parlamentul European a fost consultat cu privire la Acordul comercial interimar (ACI) cu Turkmenistan de către Consiliu în aprilie 2009, ca parte a unei proceduri facultative, fără caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; |
E. |
întrucât Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și-au stabilit obiectivele de referință pe baza cărora să se măsoare progresele realizate în Turkmenistan, precum și criteriile de autorizare a continuării cooperării, în conformitate cu standardele recunoscute la nivel internațional privind statul de drept, buna guvernanță și drepturile omului; |
F. |
întrucât respectarea democrației și a drepturilor fundamentale și a drepturilor omului, precum și principiile unei economii de piață, care constituie elemente esențiale ale ACI (astfel cum este prevăzut atât la articolul 1, cât și la articolul 2 din APC), ar trebui să rămână obiective pe termen lung pentru Turkmenistan; întrucât suspendarea unilaterală a cererii este o posibilitate în cazul în care una dintre părți ar încălca aceste elemente; |
G. |
întrucât în urma analizării proiectului de recomandare de acordare a aprobării Parlamentului pentru încheierea APC și a proiectului său de raport pe această temă din 8 mai 2015 care conține o propunere de rezoluție, Comisia pentru afaceri externe a decis să suspende temporar procedura la 24 mai 2016, până când se va considera că s-au înregistrat progrese suficiente în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și a statului de drept și a decis să inițieze procedura interimară în curs; |
H. |
întrucât menținerea valabilității criteriilor de referință pentru progresele înregistrate în ceea ce privește drepturile omului în cazul Turkmenistanului, astfel cum a fost formulată de Parlament în rezoluțiile sale anterioare, este de o importanță vitală pentru o politică coerentă și bazată pe principii a UE pentru relațiile cu această țară; |
I. |
întrucât Turkmenistanul a adoptat în 2015 un Plan național de acțiune privind drepturile omului pentru perioada 2016-2020 (PNADO), pregătit cu ajutorul Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare în 2013, |
J. |
întrucât Turkmenistanul a încheiat acorduri internaționale cum ar fi PIDCP, PIDESC și Convențiile OIM; |
1. |
solicită Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să stabilească de urgență următoarele criterii de referință pe termen scurt pentru a măsura progresele durabile realizate de autoritățile de stat din Turkmenistan, pe baza recomandărilor formulate de ONU, OSCE și BERD și înainte de aprobarea APC: |
Sistemul politic, statul de drept și buna guvernanță
(i) |
o separare clară între ramurile executive, legislative și judiciare, și, printre altele, să permită și să garanteze participarea efectivă a populației la procesele decizionale ale statului, inclusiv o consultare cu experți internaționali, cum ar fi Comisia de la Veneția a Consiliului Europei și Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR), cu privire la conformitatea Constituției Turkmenistanului cu aceste principii democratice și o voință demonstrată a Turkmenistanului de a lua în considerare recomandările de reforme propuse de aceste organizații; |
(ii) |
eliminarea restricțiilor privind înregistrarea și funcționarea organizațiilor neguvernamentale; |
Drepturile și libertățile fundamentale ale omului
(iii) |
punerea în aplicare a angajamentelor asumate de guvernul turkmen în PNADO pentru perioada 2016-2020; |
(iv) |
să pună capăt detențiilor secrete și disparițiilor forțate, muncii forțate, torturii și divulgării situației persoanelor dispărute, permițându-le familiilor să rămână în contact cu persoane aflate în detenție; recunoașterea de către autoritățile naționale a existenței prizonierilor politici și accesul neîngrădit în țară al organizațiilor internaționale și al observatorilor independenți, inclusiv al Comitetului Internațional al Crucii Roșii; |
(v) |
asigurarea accesului neîngrădit la diferite surse de informare și, în special, asigurarea accesului la surse alternative de informare, inclusiv la mijloacele internaționale de comunicare, și a menținerii dispozitivelor de telecomunicații, cum ar fi antenele parabolice private sau conexiunile la internet la un preț accesibil; |
(vi) |
încetarea persecuției și a intimidării jurnaliștilor independenți și a activiștilor societății civile și ai drepturilor omului care se află în țară, precum și în străinătate și a membrilor familiilor acestora; garantarea libertății de exprimare și de întrunire; |
(vii) |
să permită efectuarea de vizite de către ONU și organizațiile internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului care le-au solicitat și care sunt încă în așteptarea răspunsurilor; |
(viii) |
să pună capăt sistemului informal și arbitrar de interdicții de călătorie și să se asigure că persoanelor cărora li s-a refuzat permisiunea de a părăsi țara sunt în măsură să călătorească liber; |
2. |
solicită Consiliului, Comisiei și VP/ÎR să ia în considerare următoarele recomandări pe termen lung pentru un progres durabil și credibil: |
Sistemul politic, statul de drept și buna guvernanță
(i) |
respectarea principiilor pluralismului politic și responsabilității democratice, cu funcționarea adecvată a partidelor politice și a altor organizații, fără interferențe; |
(ii) |
punerea în aplicare în continuare a unor reforme la toate nivelurile în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și în toate domeniile administrației, în special în cadrul sistemului judiciar și al aplicării legii; |
(iii) |
garanții puternice și eficace împotriva corupției la nivel înalt, a spălării de bani, a criminalității organizate și a traficului de droguri; |
(iv) |
punerea în aplicare integrală a legii privind interzicerea muncii copiilor; |
Drepturile și libertățile fundamentale ale omului
(v) |
respect general pentru exercitarea pașnică și legitimă a dreptului la libertatea de exprimare, de asociere și de religie sau de credință; |
(vi) |
libera circulație, atât în interiorul, cât și în afara țării; |
3. |
subliniază necesitatea ca Parlamentul European să urmărească îndeaproape și să monitorizeze evoluțiile din Turkmenistan și implementarea tuturor elementelor APC după intrarea sa în vigoare; invită VP/ÎR, în acest context, să pună în aplicare și să se angajeze public în ceea ce privește mecanismul de monitorizare a drepturilor omului, permițând Parlamentului să fie informat în mod corespunzător de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la punerea în aplicare a APC, după intrarea sa în vigoare, și, în special, cu privire la obiectivele sale și respectarea articolului 2, astfel încât acesta să poată reacționa la evoluțiile de pe teren în cazul unor încălcări grave documentate și dovedite ale drepturilor omului; subliniază posibilitatea unui mecanism de suspendare a APC în cazul apariției unor astfel de cazuri și salută, în acest sens, scrisoarea VP/ÎR adresată Comisiei pentru afaceri externe din 16 decembrie 2015, care cuprinde următoarele obiective:
|
4. |
salută anunțul făcut de VP/ÎR în noiembrie 2018 cu privire la înființarea unei delegații UE de sine stătătoare la Așgabat; subliniază că noua delegație ar trebui să elaboreze o strategie de cooperare reciproc avantajoasă, adaptată condițiilor și cerințelor de dezvoltare din Turkmenistan, să monitorizeze situația din această țară, inclusiv încălcările drepturilor omului și cazurile individuale care prezintă motive de îngrijorare, să inițieze un dialog cu diferiții actori politici, sociali și economici din țara parteneră, să faciliteze diplomația la fața locului și să îmbunătățească gestionarea și supravegherea proiectelor finanțate prin instrumentele de finanțare externă ale UE; |
5. |
conchide că va avea în vedere aprobarea sa după ce consideră că recomandările formulate la alineatele (1) și (3) au fost abordate în mod corespunzător de către Comisie, Consiliu, VP/ÎR și autoritățile de stat din Turkmenistan; |
6. |
încredințează Președintelui sarcina de a solicita Consiliului, Comisiei și ÎR/VP să furnizeze periodic Parlamentului informații substanțiale cu privire la situația din Turkmenistan; |
7. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, VP/ÎR, precum și Guvernului și Parlamentului din Turkmenistan. |
(1) JO C 184 E, 6.8.2009, p. 49.
(2) JO C 168 E, 14.6.2013, p. 91.
(3) JO C 58, 15.2.2018, p. 119.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/215 |
P8_TA(2019)0147
Decizie de punere în aplicare privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Regatul Unit *
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Regatul Unit (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS))
(Consultare)
(2021/C 23/39)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul Consiliului (13123/2018), |
— |
având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0164/2018), |
— |
având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
— |
având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0092/2019), |
1. |
aprobă proiectul Consiliului; |
2. |
invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
3. |
solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
4. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/216 |
P8_TA(2019)0148
Schimbul de informații privind resortisanții țărilor terțe și Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei-cadru 2009/315/JAI a Consiliului în ceea ce privește schimbul de informații privind resortisanții țărilor terțe și în ceea ce privește Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) și de înlocuire a Deciziei 2009/316/JAI a Consiliului (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/40)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0007), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0012/2016), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0219/2016), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2016)0002
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Directivei (UE) 2019/… a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei-cadru 2009/315/JAI a Consiliului în ceea ce privește schimbul de informații privind resortisanții țărilor terțe și în ceea ce privește sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) și de înlocuire a Deciziei 2009/316/JAI a Consiliului
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2019/884.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/217 |
P8_TA(2019)0149
Un sistem centralizat de identificare a statelor membre care dețin informații privind condamnările resortisanților țărilor terțe și ale persoanelor apatride (ECRIS-TCN) ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem centralizat de identificare a statelor membre care dețin informații privind condamnările resortisanților țărilor terțe și ale persoanelor apatride (TCN), destinat să completeze și să sprijine sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (sistemul ECRIS-TCN), și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/41)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0344), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0217/2017), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0018/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2017)0144
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui sistem centralizat pentru determinarea statelor membre care dețin informații privind condamnările resortisanților țărilor terțe și ale apatrizilor (ECRIS-TCN), destinat să completeze sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1726
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/816.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/218 |
P8_TA(2019)0150
Programul „Corpul european de solidaritate” ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” și de abrogare a [Regulamentului privind Corpul european de solidaritate] și a Regulamentului (UE) nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/42)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0440), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 165 alineatul (4), articolul 166 alineatul (4) și articolul 214 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0264/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 6 decembrie 2018 (2), |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, avizul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru dezvoltare rurală (A8-0079/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0230
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” și de abrogare a [Regulamentului privind Corpul european de solidaritate] și a Regulamentului (UE) nr. 375/2014
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 165 alineatul (4), articolul 166 alineatul (4) și articolul 214 alineatul (5),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1) |
Uniunea Europeană este construită pe solidaritatea între cetățenii săi și între statele sale membre. Această valoare comună , consacrată la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ghidează acțiunile Uniunii și oferă unitatea necesară pentru a face față provocărilor societale actuale și viitoare, la a căror abordare tinerii europeni sunt dornici să contribuie, exprimându-și solidaritatea în practică. [AM 1] |
(1a) |
Având în vedere numărul din ce în ce mai mare de crize umanitare și de urgențe la nivel mondial și pentru a promova într-o mai mare măsură solidaritatea și a spori vizibilitatea ajutorului umanitar în rândul cetățenilor europeni, trebuie dezvoltată solidaritatea între statele membre și între UE și țările terțe afectate de dezastre naturale sau provocate de om. [AM 2] |
(1b) |
Ajutorul umanitar se bazează pe principiile imparțialității, neutralității și nediscriminării, care sunt integrate în dreptul internațional umanitar și în dreptul Uniunii. Ajutorul umanitar oferă un răspuns de urgență bazat pe nevoi care vizează protejarea vieții, prevenirea și alinarea suferinței umane, păstrarea demnității umane și oferirea de protecție grupurilor vulnerabile afectate de dezastre naturale sau provocate de om. Reducerea riscurilor de dezastre și pregătirea pentru intervenție în caz de dezastre prin intermediul activităților de consolidare a capacității și a rezilienței sunt, de asemenea, elemente esențiale ale ajutorului umanitar. [AM 3] |
(2) |
Discursul din 14 septembrie 2016 privind starea Uniunii a subliniat necesitatea de a investi în tineri și a anunțat instituirea unui Corp european de solidaritate („programul”), menit să creeze oportunități și să permită tinerilor din întreaga Uniune să ofere un sprijin util societății, să dea dovadă de solidaritate și să își dezvolte abilitățile, dobândind nu doar o experiență profesională, ci și o experiență umană de neprețuit. |
(3) |
În comunicarea sa din 7 decembrie 2016, intitulată „Corpul european de solidaritate” (4), Comisia a subliniat necesitatea de a consolida bazele activității de solidaritate în Europa, de a oferi tinerilor oportunități mai multe și mai bune de activități de solidaritate, care să acopere o gamă largă de domenii, și de a sprijini actorii naționali , regionali și locali în eforturile depuse pentru a face față diferitelor provocări și crize. Comunicarea a lansat o primă etapă a Corpului european de solidaritate, în care au fost mobilizate diferite programe ale Uniunii pentru a oferi tinerilor din întreaga Uniune oportunități de voluntariat, stagii sau locuri de muncă. [AM 4] |
(4) |
Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană subliniază că solidaritatea este unul dintre principiile esențiale ale Uniunii Europene. Acest principiu este menționat și la articolul 21 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană ca fiind unul dintre elementele care stau la baza acțiunii externe a UE. |
(4a) |
În contextul prezentului regulament, solidaritatea este înțeleasă ca un simț al responsabilității pe care îl are fiecare persoană față de toate celelalte și care o determină să se implice pentru realizarea binelui comun, care se exprimă prin acțiuni concrete, fără a aștepta nimic în schimb. [AM 5] |
(4b) |
Oferirea de asistență persoanelor și comunităților din afara Uniunii, care se confruntă cu dezastre sau care sunt în mod deosebit vulnerabile la dezastre și au nevoie de ajutor umanitar, pe baza principiilor fundamentale ale neutralității, umanității, independenței și imparțialității, reprezintă o modalitate importantă de exprimare a solidarității. [AM 6] |
(4c) |
Voluntarii participanți și organizațiile care desfășoară acțiuni în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar aderă la principiile Consensului european privind ajutorul umanitar. [AM 7] |
(4d) |
Este necesar să se dezvolte și mai mult solidaritatea cu victimele crizelor și dezastrelor din țările terțe, iar cetățenii Uniunii ar trebui, în general, să fie sensibilizați în mai mare măsură cu privire la ajutorul umanitar și la voluntariat, ca activitate pe tot parcursul vieții, iar vizibilitatea acestora din urmă ar trebui să crească. [AM 8] |
(4e) |
Uniunea și statele membre s-au angajat să pună în aplicare Agenda Organizației Națiunilor Unite (ONU) 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă, atât pe plan intern, cât și prin acțiuni externe. [AM 9] |
(4f) |
În concluziile sale din 19 mai 2017 privind operaționalizarea legăturii dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării, Consiliul a recunoscut necesitatea de a consolida reziliența prin asigurarea unei legături mai bune între asistența umanitară și cooperarea pentru dezvoltare și de a consolida în continuare legăturile operaționale între abordările complementare ale asistenței umanitare, cooperării pentru dezvoltare și prevenirii conflictelor. [AM 10] |
(5) |
Tinerilor ar trebui să li se ofere ocazii mai ușor accesibile , incluzive și relevante de a se implica în activități de solidaritate, care să le permită să își exprime angajamentul în beneficiul comunităților, dobândind, în același timp, experiență , cunoștințe , abilități și competențe utile pentru dezvoltarea lor personală, educațională, socială, civică și profesională și îmbunătățindu-și astfel capacitatea de inserție profesională. Activitățile respective ar trebui să sprijine, de asemenea, mobilitatea voluntarilor, a ucenicilor și a lucrătorilor și schimburile multiculturale . [AM 11] |
(6) |
Activitățile de solidaritate oferite tinerilor ar trebui să fie de înaltă calitate, în sensul că acestea ; ele ar trebui să răspundă urmărească abordarea nevoilor societale nesatisfăcute, creșterea solidarității și să contribuie la consolidarea comunităților și a participării democratice. Activitățile respective ar trebui să ofere tinerilor posibilitatea de a dobândi cunoștințe , aptitudini și competențe valoroase, . Ele ar trebui să fie accesibile tinerilor din punct de vedere financiar și să fie puse în aplicare în condiții sigure , inclusive și sănătoase. Ar trebui încurajat dialogul cu autoritățile locale și regionale și cu rețelele europene specializate în chestiunile sociale urgente pentru a identifica cât mai bine nevoile societale nesatisfăcute și a asigura un program orientat către nevoi. Activitățile de solidaritate nu ar trebui să aibă un impact negativ asupra locurilor de muncă sau a stagiilor existente și ar trebui să contribuie la consolidarea angajamentelor legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor, fără să se substituie acestora. [AM 12] |
(7) |
Corpul european de solidaritate asigură un ghișeu unic pentru activitățile de solidaritate din întreaga Uniune și dincolo de frontierele acesteia. Ar trebui să se asigure coerența și complementaritatea cu alte politici și programe relevante ale Uniunii. Corpul european de solidaritate se bazează pe punctele forte și pe sinergiile programelor anterioare și ale celor existente, în principal ale Serviciului european de voluntariat (5) și ale inițiativei Voluntari UE pentru ajutor umanitar (6). De asemenea, acesta completează eforturile depuse de statele membre pentru a sprijini tinerii și pentru a facilita tranziția acestora de la școală către locul de muncă în cadrul Garanției unor sisteme precum Garanția pentru tineret, oferindu-le oportunități suplimentare de a debuta pe piața forței de muncă sub formă de stagii sau de locuri de muncă în domenii legate de solidaritate, atât în statul membru de cetățenie, cât și dincolo de frontierele acestuia. De asemenea, se asigură complementaritatea cu rețelele existente la nivelul Uniunii care sunt relevante pentru activitățile din cadrul Corpului european de solidaritate , cum ar fi voluntariatul, funcția publică , cum ar fi Rețeaua europeană a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, EURES și rețeaua Eurodesk , precum și organizațiile relevante ale societății civile, inclusiv partenerii sociali și rețelele care reprezintă tinerii și voluntarii . În plus, ar trebui să se asigure complementaritatea între sistemele conexe existente, în special sistemele naționale de solidaritate , cum ar fi voluntariatul, funcția publică și sistemele naționale de mobilitate pentru tineri, și Corpul european de solidaritate, valorificând bunele practici, după caz , pentru a consolida și îmbogăți reciproc impactul și calitățile acestor sisteme și pentru a valorifica bunele practici. Corpul european de solidaritate nu ar trebui să înlocuiască sistemele naționale. Ar trebui asigurat accesul tuturor tinerilor la activitățile naționale de solidaritate. Comisia ar trebui să elaboreze orientări practice privind complementaritatea programului cu alte programe și surse de finanțare ale Uniunii și privind sinergiile dintre acestea. [AM 13] |
(8) |
În ceea ce privește interpretarea, la nivelul Uniunii, a legislației conexe, atât programele de voluntariat transfrontaliere din cadrul Corpului european de solidaritate, cât și activitățile de voluntariat care continuă să fie sprijinite în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 ar trebui să fie considerate echivalente cu cele derulate în cadrul Serviciului european de voluntariat. |
(8a) |
Certificarea organizațiilor de trimitere și de primire efectuată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 375/2014 nu ar trebui duplicată în cadrul programului și ar trebui recunoscută echivalența la punerea în aplicare a prezentului regulament începând cu 2021. [AM 14] |
(9) |
Corpul european de solidaritate oferă tinerilor noi oportunități de învățare non-formală și informală pentru a desfășura activități de voluntariat și de a efectua stagii sau activități profesionale în domenii legate de solidaritate, precum și de a concepe și a elabora proiecte de solidaritate din proprie inițiativă. Aceste oportunități contribuie la consolidarea dezvoltării personale, educaționale, sociale, civice și profesionale a tinerilor. De asemenea, Corpul european de solidaritate sprijină activitățile de comunicare în rețea pentru participanții și organizațiile Corpului european de solidaritate, precum și măsurile de asigurare a calității activităților sprijinite și de consolidare a validării rezultatelor învățării. Astfel, Corpul european de solidaritate va contribui, de asemenea, la cooperarea europeană care prezintă importanță pentru tineri și la acțiunile de sensibilizare cu privire la impactul pozitiv al acestei cooperări. Totodată, el ar trebui să contribuie la consolidarea comunităților și la sprijinirea organizațiilor existente care desfășoară acțiuni de solidaritate. [AM 15] |
(10) |
Aceste activități ar trebui să aibă o valoare adăugată europeană clară și să fie benefice pentru comunități, promovând în același timp dezvoltarea personală, educațională, socială, civică și profesională a cetățenilor. și pot lua Ele ar trebui să poată lua forma unor activități de voluntariat, stagii și locuri de muncă, proiecte sau activități de comunicare în rețea, desfășurate în legătură cu diferite domenii, precum educația și formarea profesională, ocuparea forței de muncă, egalitatea de gen, antreprenoriatul – în special antreprenoriatul social, cetățenia și participarea democratică, dialogul intercultural și interreligios, incluziunea socială, incluziunea persoanelor cu dizabilități, protecția mediului și a naturii, acțiunile în domeniul climei, prevenirea dezastrelor, pregătirea pentru apărarea împotriva acestora și recuperarea în caz de dezastru, agricultura și dezvoltarea rurală, furnizarea de produse alimentare și nealimentare, sănătatea și bunăstarea personală, creativitatea și cultura , inclusiv patrimoniul cultural, creativitatea și cultura, educația fizică și sportul, asistența socială și bunăstarea socială, primirea și integrarea resortisanților țărilor terțe , acordând o atenție deosebită depășirii provocărilor cu care se confruntă migranții , cooperarea și coeziunea teritorială și cooperarea transfrontalieră. Aceste activități de solidaritate ar trebui să includă o dimensiune solidă de învățare și formare, asigurată prin intermediul unor activități pertinente care ar putea fi oferite participanților înaintea, în timpul și după încheierea activității de solidaritate. [AM 16] |
(11) |
Activitățile de voluntariat (atât pe teritoriul Uniunii, cât și dincolo de frontierele acesteia) constituie o bogată experiență în contextul învățării non-formale și informale, care sporește dezvoltarea personală, socioeducațională și profesională a tinerilor, cetățenia activă , participarea democratică și capacitatea de inserție profesională. Voluntariatul ar trebui să se desfășoare pe baza unui acord scris de voluntariat, iar activitățile de voluntariat nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra locurilor de muncă remunerate potențiale sau existente și nici nu ar trebui să fie considerate ca un substitut al acestora. Comisia și statele membre ar trebui să coopereze în ceea ce privește politicile de voluntariat în domeniul tineretului prin metoda deschisă de coordonare. [AM 17] |
(12) |
Stagiile și locurile de muncă în domenii legate ușor accesibile ar trebui să fie separate clar voluntariat, atât din punct de vedere financiar, cât și organizatoric. Stagiile nu ar trebui să conducă niciodată la substituirea locurilor de muncă. Totuși, stagiile și locurile de muncă remunerate pot stimula tinerii defavorizați și tinerii cu mai puține oportunități să participe la activități legate de solidaritate la care, în alte condiții, poate nu ar avea acces, oferind totodată o valoare adăugată europeană clară, prin contribuția la abordarea provocărilor sociale nesoluționate și la consolidarea comunităților locale. pot oferi tinerilor oportunități suplimentare de a debuta pe piața muncii, contribuind în același timp la abordarea principalelor provocări societale. Acest lucru poate contribui la stimularea capacității de inserție profesională și a productivității tinerilor, facilitând în același timp Stagiile pot facilita tranziția acestora tinerilor de la școală către locul de muncă și pot contribui la stimularea capacității lor de inserție profesională , ceea ce este esențial pentru a le spori șansele realiza integrarea durabilă a acestora pe piața forței de muncă. Activitățile de stagiu propuse Stagiile și locurile de muncă oferite constituie o piatră de temelie pentru tineri la intrarea pe piața muncii. Stagiile și locurile de muncă oferite în cadrul Corpului european de solidaritate ar trebui să fie întotdeauna plătite de organizația participantă care găzduiește sau angajează participantul. Stagiile respectă principiile de calitate stabilite ar trebui să se bazeze pe un acord scris de voluntariat, în conformitate cu legislația aplicabilă din țara în care se desfășoară stagiul , după caz, și ar trebui să urmeze principiile enunțate în Recomandarea Consiliului din 10 martie 2014 privind un cadru de calitate pentru stagii (7). Locurile de muncă ar trebui să se bazeze pe un contract de muncă în conformitate cu dreptul național sau cu contractele colective de muncă, ori cu ambele, aplicabile în țara participantă în care se află locul de muncă. Sprijinul financiar oferit organizațiilor participante care oferă locuri de muncă nu ar trebui să depășească 12 luni. Organizațiile participante ar trebui să solicite finanțare prin intermediul organismului competent de punere în aplicare a Corpului european de solidaritate, astfel încât să acționeze ca intermediari între tinerii participanți și angajatorii care oferă stagii și locuri de muncă în sectoare legate de solidaritate. Stagiile și locurile de muncă oferite constituie o piatră de temelie pentru tineri la intrarea pe piața muncii și, prin urmare, sunt ar trebui să fie însoțite de un sprijin adecvat acordat după încheierea activității. o pregătire adecvată, de formare la locul de muncă și de sprijin post-plasament legate de participarea participantului. Stagiile și activitățile sunt facilitate locurile de muncă ar putea fi facilitate de actorii relevanți de pe piața forței de muncă, în special de serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, de partenerii sociali și de camerele de comerț, și sunt remunerate de către organizațiile participante. În calitate de organizații participante, acestea ar trebui să solicite finanțare prin intermediul organismului competent de punere în aplicare a Corpului european de solidaritate, astfel încât să acționeze ca intermediari între tinerii participanți și angajatorii care oferă stagii și locuri de muncă în sectoare legate de solidaritate. precum și de organizațiile membre ale EURES, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/589 al Parlamentului European și al Consiliului (8) , în cazul activităților transfrontaliere. [AM 18] |
(12a) |
Ar trebui făcute eforturi pentru a se asigura că toți tinerii au acces la stagii și locuri de muncă, în special tinerii cu mai puține oportunități, inclusiv cei cu dizabilități, cei defavorizați din punct de vedere social sau cultural, migranții și tinerii care locuiesc în zone rurale izolate și în regiunile ultraperiferice ale Uniunii. [AM 19] |
(13) |
Spiritul de inițiativă al tinerilor reprezintă un atu important pentru societate și pentru piața forței de muncă. Corpul european de solidaritate contribuie la promovarea acestui aspect, oferind tinerilor oportunitatea de a concepe și a pune în aplicare propriile proiecte destinate să abordeze provocări specifice în beneficiul comunităților lor locale. Aceste proiecte oferă ocazia de a testa idei pentru a dezvolta soluții inovatoare la provocări comune printr-o abordare ascendentă și de a sprijini tinerii să preia fie ei înșiși controlul promotorii acțiunilor de solidaritate. Proiectele respective servesc, de asemenea, drept rampă de lansare pentru implicarea ulterioară în activități de solidaritate și sunt un prim pas în a încuraja participanții la Corpul european de solidaritate să se implice în activități profesionale independente creeze și să fie în continuare cetățeni activi în calitate de voluntari, de stagiari sau de angajați în asociații, organizații neguvernamentale sau alte organisme active în domeniul solidarității, în sectorul non-profit și în cel al tineretului. Corpul european de solidaritate ar trebui, în primul rând, să creeze o atmosferă în care tinerii să fie din ce în ce mai motivați să se implice în activități de solidaritate și să servească interesul public. [AM 20] |
(13a) |
Voluntarii pot contribui la consolidarea capacității Uniunii de a oferi ajutor umanitar bazat pe necesități și în conformitate cu anumite principii și pot contribui la creșterea eficacității sectorului ajutorului umanitar atunci când aceștia sunt selecționați și formați în mod adecvat și pregătiți pentru a fi trimiși pe teren, astfel încât să se garanteze că ei au aptitudinile și competențele necesare pentru a ajuta în modul cel mai eficace persoanele aflate în dificultate, și cu condiția ca ei să beneficieze de un sprijin și de o supraveghere suficiente în locul unde se desfășoară activitatea de voluntariat. Prin urmare, instructorii sau mentorii înalt calificați și instruiți și cu experiență pe teren joacă un rol important în asigurarea eficacității răspunsului umanitar și în sprijinirea voluntarilor. [AM 21] |
(14) |
Tinerii și organizațiile care participă la Corpul european de solidaritate ar trebui să aibă sentimentul apartenenței la o comunitate de persoane și entități care se angajează să sporească solidaritatea în întreaga Europă. În același timp, organizațiile participante au nevoie de sprijin pentru a-și consolida capacitățile de a oferi activități de calitate unui număr din ce în ce mai mare de participanți. Corpul european de solidaritate sprijină activitățile de comunicare în rețea care vizează consolidarea implicării tinerilor și a organizațiilor participante în această comunitate, promovarea unui spirit al Corpului european de solidaritate, precum și încurajarea schimbului de bune practici și experiențe utile de experiență . De asemenea, aceste activități contribuie la creșterea gradului de sensibilizare în ceea ce privește Corpul european de solidaritate în rândul actorilor publici și privați, precum și la colectarea de unui feedback detaliat și relevant din partea participanților și a organizațiilor participante cu privire la punerea diversele etape ale punerii în aplicare a Corpului european de solidaritate. Feedback-ul ar trebui să includă întrebări privind obiectivele programului, pentru a evalua mai bine îndeplinirea acestora. [AM 22] |
(14a) |
Asigurarea punerii în aplicare cu succes a programului necesită o mai mare vizibilitate și sensibilizare și o mai bună promovare a oportunităților de finanțare disponibile, prin campanii de informare, inclusiv instituirea unei Zile anuale de informare cu privire la Corpul european de solidaritate, și prin mijloace dinamice de comunicare, punând un accent puternic pe platformele de comunicare socială și sensibilizând cât mai mult grupurile-țintă, atât persoanele fizice, cât și organizațiile. [AM 23] |
(15) |
O atenție deosebită ar trebui acordată asigurării calității activităților și a altor oportunități oportunităților create de Corpul european de solidaritate, precum și obiectivului de a asigura incluziunea prin intermediul acestora, în special oferindu-le participanților cursuri de formare online sau offline adecvate , asistență lingvistică, o cazare adecvată, o asigurare, sprijin administrativ proceduri administrative simplificate și sprijin înainte și după încheierea activității și validând cunoștințele, abilitățile și competențele dobândite prin experiența în cadrul Corpului european de solidaritate. Măsurile de sprijin ar trebui să fie concepute și acordate în colaborare cu organizațiile de tineret și alte organizații fără scop lucrativ și organizații ale societății civile, pentru a profita de experiența acestora în domeniu. Securitatea și siguranța voluntarilor participanților și a beneficiarilor vizați rămân de o importanță capitală, iar voluntarii nu . Toate activitățile ar trebui să respecte principiul de „a nu aduce prejudicii”. Participanții nu ar trebui să fie mobilizați pentru operațiuni desfășurate în zone de conflicte armate conflict armat internațional sau intern sau în structuri care nu respectă standardele internaționale sau fără caracter internațional în domeniul drepturilor omului. Activitățile care implică un contact direct cu copiii ar trebui să fie ghidate de principiul „interesului superior al copilului” și ar trebui să implice, după caz, verificarea antecedentelor personale ale participanților sau adoptarea altor măsuri pentru asigurarea protecției copiilor. [AM 24] |
(15a) |
În conformitate cu Orientările UE pentru promovarea și protecția drepturilor copilului (2017) și cu articolul 9 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, Uniunea și statele membre trebuie să promoveze și să sprijine tranziția de la instituționalizarea persoanelor vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități și copiii, la serviciile de îngrijire în cadrul familiei și al comunității. În acest context, programul nu ar trebui să sprijine măsurile sau inițiativele care împiedică eforturile depuse în vederea încetării instituționalizării sau a oricărui plasament care ar dăuna copiilor sau persoanelor cu dizabilități. [AM 25] |
(15b) |
Principiile UE ale egalității de șanse și nediscriminării ar trebui respectate pe deplin în orice moment al executării programului, inclusiv pentru selecția participanților și a organizațiilor participante. [AM 26] |
(16) |
Pentru a asigura faptul că activitățile Corpului european de solidaritate au un impact asupra dezvoltării personale, educaționale, sociale, culturale , civice și profesionale a participanților, cunoștințele, abilitățile și competențele care constituie rezultate ale învățării ca urmare a activității ar trebui identificate și documentate în mod corespunzător, în funcție de circumstanțele și particularitățile de la nivel național, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale22. Pentru a se asigura că se oferă activități adecvate în domeniul solidarității candidaților înregistrați, rezultatele învățării ca urmare a activităților în domeniul solidarității ar trebui să le fie puse la dispoziție înainte să aleagă să participe. În acest scop, ar trebui să se încurajeze, după caz, utilizarea unor instrumente eficace la nivelul Uniunii și la nivel național pentru recunoașterea învățării non-formale și informale, precum Youthpass și Europass (9). [AM 27] |
(16a) |
Agențiile naționale ar trebui, de asemenea, să încurajeze tinerii voluntari să devină ambasadori ai programului, pentru a-și împărtăși experiențele prin intermediul rețelelor de tineret, al instituțiilor de învățământ și al atelierelor. Foștii voluntari sau ambasadori ar putea, de asemenea, să contribuie la formarea viitorilor candidați. [AM 28] |
(17) |
Ar trebui instituită o etichetă de calitate, care să asigure respectarea de către organizațiile participante a valorilor, principiilor și obiectivelor Uniunii, precum și a principiilor și cerințelor Corpului european de solidaritate, în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile , standardele de siguranță care le revin în toate etapele experienței de solidaritate , inclusiv etapele prealabile și subsecvente activității . Obținerea unei etichete de calitate reprezintă o condiție prealabilă pentru participare, dar nu ar trebui să conducă în mod automat la finanțare în cadrul Corpului european de solidaritate. Etichetele de calitate ar trebui să fie diferențiate în funcție de tipul de activitate în domeniul solidarității. [AM 29] |
(18) |
Orice entitate care dorește să participe la Corpul european de solidaritate ar trebui să primească o etichetă de calitate, sub rezerva îndeplinirii condițiilor corespunzătoare. Pentru a asigura respectarea efectivă de către organizațiile participante a principiilor și cerințelor Corpului european de solidaritate în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile lor, ar trebui instituite etichete de calitate separate pentru voluntariat în activitățile în domeniul solidarității, pentru voluntariat în sprijinul operațiunilor de ajutor umanitar și pentru stagii și locuri de muncă și ar trebui, totodată, să varieze după funcția organizației participante. Procesul care conduce la atribuirea unei etichete de calitate ar trebui să fie desfășurat în mod continuu de către organismele de punere în aplicare ale Corpului european de solidaritate. Eticheta de calitate atribuită ar trebui să facă obiectul unor reevaluări periodice și ar putea fi trebui să fie revocată în cazul în care, cu ocazia controalelor care trebuie efectuate, se constată că nu mai sunt îndeplinite condițiile care au condus la atribuirea acesteia. Procesul administrativ ar trebui redus la minimum pentru a evita descurajarea organizațiilor mai mici. [AM 30] |
(19) |
O entitate care dorește să solicite finanțare pentru a oferi activități în cadrul Corpului european de solidaritate ar trebui să primească mai întâi o etichetă de calitate, ca o condiție prealabilă. Această cerință nu se aplică persoanelor fizice care solicită sprijin financiar în numele unui grup informal de participanți la Corpul european de solidaritate, în scopul de a-și finanța proiectele de solidaritate. |
(19a) |
Ca regulă generală, cererile de finanțare ar trebui depuse pe lângă agenția națională a țării în care se află organizația. Cererile de finanțare a activităților în domeniul solidarității gestionate de organizații de la nivel european sau internațional, a activităților în domeniul solidarității ale echipelor de voluntari în domenii prioritare identificate la nivel european și a activităților în domeniul solidarității, de sprijin a operațiunilor de ajutor umanitar din țările terțe ar trebui transmise Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) instituite prin Decizia de punere în aplicare a Comisiei nr. 2013/776/UE (10) . [AM 31] |
(20) |
Organizațiile participante pot îndeplini mai multe roluri în cadrul Corpului european de solidaritate. Atunci când vor îndeplini un rol de gazdă, ele vor desfășura activități legate de primirea participanților, care vor cuprinde organizarea de activități și furnizarea de orientări și de sprijin pentru participanți pe durata activității de solidaritate, precum și un feedback după activitate, după caz. Atunci când vor îndeplini un rol de sprijin, ele vor desfășura activități legate de trimiterea și de pregătirea participanților înainte de plecare, pe durata activității de solidaritate și după încheierea acesteia, inclusiv activități de formare și de orientare a participanților după încheierea activității pentru a crește posibilitățile de noi experiențe de solidaritate. Agențiile naționale ar trebui, de asemenea, să încurajeze voluntarii să devină ambasadori ai programului și să facă schimb de experiență personală prin intermediul rețelelor de tineret și a instituțiilor de învățământ, contribuind astfel la promovarea programului. În acest scop, agențiile naționale ar trebui să acorde sprijin voluntarilor. [AM 32] |
(20a) |
Pentru a sprijini activitățile în domeniul solidarității în rândul tinerilor, organizațiile participante ar trebui să fie entități publice sau private sau organizații internaționale, fără scop lucrativ sau cu scop lucrativ și pot include organizații de tineret, instituții religioase și asociații caritabile, organizații umanitare laice, ONG-uri sau alți actori din societatea civilă. Programul ar trebui să acorde finanțare doar pentru partea fără scop lucrativ a activităților organizațiilor participante. [AM 33] |
(21) |
Extinderea proiectelor Corpului european de solidaritate ar trebui să fie facilitată. În același timp, potențialilor beneficiari ar trebui li se ofere informații corecte și actualizate permanent cu privire la aceste oportunități. Ar trebui să se ia măsuri specifice pentru a ajuta promotorii de proiecte legate de Corpul european de solidaritate să solicite subvenții sau să creeze sinergii cu sprijinul fondurilor structurale și de investiții europene și al programelor legate de migrație, securitate, justiție și cetățenie, sănătate și cultură. [AM 34] |
(22) |
Centrele de resurse ale Corpului european de solidaritate ar trebui să sprijine organismele de punere în aplicare, organizațiile participante și tinerii care participă la Corpul european de solidaritate, în scopul de a îmbunătăți calitatea punerii în practică a activităților Corpului european de solidaritate, precum și în scopul de a îmbunătăți identificarea și validarea competențelor dobândite prin activitățile respective, inclusiv prin certificate Youthpass. |
(23) |
Portalul Corpului european de solidaritate ar trebui să fie dezvoltat în mod continuu , fără obstacole și ușor de utilizat pentru a asigura un acces ușor la Corpul european de solidaritate , în concordanță cu standardele stabilite prin Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și pentru a oferi a Consiliului (11) . Portalul Corpului european de solidaritate oferă un ghișeu unic persoanelor și organizațiilor interesate în ceea ce privește, printre altele, înregistrarea, identificarea și corelarea profilurilor și a oportunităților, comunicarea în rețea și schimburile virtuale, formarea online, sprijinul în domeniul lingvistic și înainte de începerea și după încheierea activității, mecanisme de feedback și evaluare, precum și alte funcționalități utile care ar putea apărea în viitor. Chiar dacă un ghișeu unic oferă avantajul unui acces integrat la diverse activități, persoanele fizice se pot confrunta cu obstacole fizice, sociale și de alt tip atunci când vor să se conecteze la portalul Corpului european de solidaritate. Pentru a depăși aceste obstacole, organizațiile participante ar trebui să îi sprijine pe participanți pentru a se înregistra. [AM 35] |
(24) |
Portalul Corpului european de solidaritate ar trebui să fie dezvoltat în continuare ținând seama de Cadrul european de interoperabilitate (EIF) (12), care oferă orientări specifice cu privire la modul în care pot fi înființate servicii publice digitale interoperabile și este pus în aplicare în statele membre și în alte state din Spațiul Economic European prin intermediul cadrelor naționale de interoperabilitate. Cadrul cuprinde 47 de recomandări concrete, adresate administrațiilor publice, privind modalitățile de îmbunătățire a guvernanței activităților acestora în materie de interoperabilitate, stabilirea de relații interorganizaționale, raționalizarea proceselor de susținere a serviciilor digitale de la un capăt la altul și asigurarea faptului că atât legislația existentă, cât și cea nouă nu compromit eforturile depuse în vederea interoperabilității. În plus, portalul ar trebui să fie construit în conformitate cu standardele stabilite de Directiva (UE) 2016/2102. [AM 36] |
(24a) |
Pentru a îmbunătăți transparența procesului de punere în aplicare și pentru a crește eficacitatea programului, Comisia ar trebui să consulte în mod regulat principalele părți interesate, inclusiv organizațiile participante, cu privire la punerea în aplicare a programului. [AM 37] |
(24b) |
Este esențial ca, pentru buna funcționare a programului și pentru desfășurarea în timp util a acțiunilor sale, în cadrul programelor de lucru ale programului să se instituie mecanisme care să garanteze că ofertele sunt prezentate candidaților înregistrați într-un interval de timp rezonabil și relativ previzibil. Prin urmare, ar trebui ca candidaților înregistrați să li se transmită informații și actualizări periodice în legătură cu plasamentele disponibile și organizațiile participante implicate activ, pentru a le stimula angajamentul față de program după înregistrarea acestora, oferindu-le, de asemenea, posibilitatea de a intra în contact în mod direct cu actorii implicați în domeniul solidarității, atât la nivel național, cât și la nivel european. [AM 38] |
(25) |
Regulamentul [noul Regulament financiar] (13) („Regulamentul financiar”) se aplică prezentului program. Acesta stabilește norme privind punerea în aplicare a bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile, execuția indirectă, asistența financiară, instrumentele financiare și garanțiile bugetare. |
(26) |
În particular, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (15), Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații administrative, inclusiv controale și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului (16), Parchetul European (EPPO) poate investiga și urmări penal fraudele și alte infracțiuni care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, astfel cum se prevede în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (17). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile și accesul necesare Comisiei, OLAF, EPPO și Curții de Conturi Europene (CCE) și să se asigure că eventualii terți implicați în execuția fondurilor Uniunii acordă drepturi echivalente. |
(27) |
Corpul european de solidaritate vizează tinerii cu vârste între 18 și 30 de ani, iar participarea la activitățile oferite de Corpul european de solidaritate ar trebui să fie condiționată de înregistrarea prealabilă pe portalul Corpului european de solidaritate. |
(27a) |
Conform principiilor Uniunii privind egalitatea de șanse și nediscriminarea, cetățenii Uniunii și persoanele cu drept de ședere pe termen lung în Uniune din toate categoriile sociale și de toate vârstele ar trebui să fie în măsură să se implice în calitate de cetățeni activi. Având în vedere provocările specifice acțiunilor umanitare, voluntarii la acțiunile UE de sprijin umanitar ar trebui să aibă minim 18 ani și să reprezinte o serie largă de profiluri și generații, cu competențe relevante pentru succesul operațiunilor umanitare întreprinse. [AM 39] |
(28) |
Ar trebui să se acorde o atenție specială asigurării faptului că activitățile sprijinite de Corpul european de solidaritate sunt accesibile tuturor tinerilor, în special celor cu mai defavorizați puține oportunități, astfel cum se precizează în detaliu în Strategia privind incluziunea și diversitatea, dezvoltată și aplicată în cadrul programului Erasmus+ . Ar trebuie trebui să se ia măsuri speciale , de exemplu, formate adecvate pentru activitățile de solidaritate și orientarea personalizată, pentru a se promova incluziunea includerea socială, participarea tinerilor defavorizați cu mai puține oportunități , precum și pentru a se ține seama de constrângerile impuse de izolarea geografică a mai multor regiuni rurale și ultraperiferice ale Uniunii și a țărilor și teritoriilor de peste mări. În acest scop, tinerii cu mai puține oportunități ar trebui să aibă, fără a aduce atingere posibilității de a participa cu normă întreagă și într-o altă țară decât țara de reședință, și posibilitatea de a participa cu fracțiune de normă sau în țara de reședință și ar trebui să beneficieze de alte măsuri care vizează facilitarea participării lor la program. În mod similar, țările participante ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare în vederea eliminării obstacolelor juridice și administrative din calea bunei funcționări a Corpului european de solidaritate. În acest mod ar trebui să fie soluționate, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, problemele administrative care îngreunează obținerea vizelor și a permiselor de ședere, inclusiv prin eliberarea unui card european de asigurări sociale de sănătate în cazul activităților transfrontaliere desfășurate în Uniunea Europeană. [AM 40] |
(28a) |
Ar trebui să se acorde o atenție deosebită și sprijin capacității de găzduire a organizațiilor partenere din țările terțe și necesității de a integra activitățile voluntarilor în contextul local și de a facilita interacțiunea voluntarilor cu actorii din domeniul umanitar de la nivel local, comunitatea-gazdă și societatea civilă. [AM 41] |
(29) |
Reflectând importanța soluționării problemei Pentru a ține cont de importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate concordanță cu angajamentul angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite, acest program va contribui la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea obiectivului global care prevede că ca cel puțin 25 % din cheltuielile bugetare ale de la bugetul Uniunii trebuie să contribuie la realizarea obiectivelor climatice să sprijine obiectivele climatice în perioada 2021-2027 a cadrului financiar multianual și a unei ținte anuale de 30 % cât mai rapid posibil, dar nu mai târziu de 2027 . Acțiunile relevante vor fi stabilite în cursul pregătirii și al punerii în aplicare a programului și vor fi reevaluate în cadrul evaluărilor și al proceselor de reexaminare corespunzătoare. [AM 42] |
(30) |
Prezentul regulament stabilește un pachet financiar pentru perioada 2021-2027, pachet financiar care va constitui principala valoare de referință, în înțelesul punctului 17 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, pentru Parlamentul European și pentru Consiliu pe durata procedurii bugetare anuale (18). |
(30a) |
O parte adecvată a bugetului ar trebui să fie dedicată schimbului de bune practici între statele membre și dezvoltării de rețele de tineret. [AM 43] |
(31) |
Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute de prezentul regulament trebuie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare, în special, costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate estimat. În ceea ce privește granturile, se ține seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme pentru costurile unitare. |
(32) |
Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la program în cadrul cooperării instituite prin Acordul privind Spațiului Economic European (SEE), care prevede punerea în aplicare a programelor Uniunii prin intermediul unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat mai sus. Participarea țărilor terțe se poate baza, de asemenea, pe alte instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să acorde ordonatorului de credite competent, Oficiului European de Luptă Antifraudă și Curții de Conturi Europene drepturile și accesul necesare exercitării în mod exhaustiv a competențelor pe care le au. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să reglementeze participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină presupune, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea la nivel descentralizat a unora dintre acțiunile programului. Persoanele fizice și entitățile din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programul de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie. |
(33) |
Pentru a crește la maximum impactul Corpului european de solidaritate, ar trebui să se prevadă dispoziții care să permită țărilor participante și altor programe ale Uniunii să pună la dispoziție fonduri suplimentare în conformitate cu normele Corpului european de solidaritate. |
(34) |
În temeiul [articolului 88 din noua Decizie a Consiliului privind asocierea TTPM] (19), persoanele și entitățile stabilite în țări și teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva regulilor și obiectivelor programului și a eventualelor mecanisme aplicabile statului membru de care aparține țara respectivă sau teritoriul respectiv. |
(35) |
În conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE” (20), programul ar trebui să ia în considerare situația specifică acestor regiuni. Se vor lua măsuri pentru a spori participarea regiunilor ultraperiferice la toate acțiunile întreprinse , inclusiv printr-o publicitate consolidată . Astfel de măsuri vor fi monitorizate în mod regulat și vor fi evaluate. [AM 44] |
(36) |
În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia Având în vedere faptul că programul urmează să fie implementat pe o perioadă de șapte ani, este necesar să se prevadă o flexibilitate adecvată pentru a-i permite să se adapteze la realitățile în schimbare și la prioritățile politice pentru implementarea activităților de solidaritate. Ca atare, prezentul regulament nu definește în detaliu modul în care trebuie concepute acțiunile și nu aduce atingere priorităților politice sau priorităților bugetare respective pentru următorii șapte ani. În schimb, opțiunile și prioritățile de politică secundare, inclusiv detaliile inițiativelor specifice ce urmează a fi implementate prin intermediul diferitelor activități, ar trebui să adopte programe stabilite printr-un program de lucru și să informeze Parlamentul anual, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 ale Parlamentului European și Consiliul cu privire la acestea al Consiliului (21) (Regulamentul financiar) . Programul de lucru ar trebui să stabilească și măsurile necesare pentru punerea lor în aplicare în conformitate cu obiectivele generale și specifice ale Corpului european de solidaritate, cu criteriile de selecție și de acordare a granturilor, precum și cu toate celelalte elemente necesare. Programele de lucru și orice modificări aduse acestora ar trebui adoptate prin printr-un act delegat. Pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, atunci când pregătește și elaborează acte de punere delegate Comisia ar trebui să organizeze consultări adecvate în aplicare timpul activităților sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, și să asigure o transmitere simultană , în conformitate cu procedura de examinare timp util și adecvată a documentelor pertinente către Parlamentul European și Consiliu . [AM 45] |
(37) |
În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar să se evalueze acest program pe baza informațiilor colectate respectându-se cerințele de monitorizare specifice, evitând totodată reglementarea excesivă și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. Astfel de cerințe ar trebui să includă indicatori specifici, măsurabili și realiști, care pot fi măsurați în timp, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren. |
(38) |
Ar trebui să se asigure, la nivel european, regional, național și local, activități adecvate de mobilizare, publicitate și difuzare cu privire la oportunitățile și rezultatele acțiunilor sprijinite de program. Programul ar trebui să fie promovat prin mijloace dinamice de comunicare, cu un accent special pe platformele de comunicare socială, pentru a intra în contact cu un număr mare de candidați potențiali. Ar trebui acordată o atenție deosebită întreprinderilor sociale, încurajându-le să susțină activitățile Corpului european de solidaritate. Activitățile de mobilizare, publicitate și difuzare ar trebui să se bazeze pe toate organismele de punere în aplicare a programului, inclusiv, dacă este cazul, pe pe website-urile Uniunii , pe programele Uniunii asociate cu Corpul european de solidaritate , și ar trebui să includă, după caz, sprijinul altor părți interesate importante. [AM 46] |
(39) |
În scopul de a realiza mai bine obiectivele programului, Comisia, statele membre și agențiile naționale ar trebui, de preferință, să conlucreze îndeaproape, în parteneriat cu organizațiile neguvernamentale, cu întreprinderile sociale, cu organizațiile de tineret , cu organizațiile persoanelor cu handicap și cu părțile interesate de la nivel local care au cunoștințe de specialitate și experiență în materie de acțiuni de solidaritate , inclusiv în ceea ce privește infrastructura de voluntariat și agențiile de sprijin, cum ar fi centrele de voluntari . [AM 47] |
(40) |
Pentru a asigura o mai mare eficiență a comunicării către public și o sinergie mai amplă și mai puternică între activitățile de comunicare întreprinse la inițiativa Comisiei, resursele alocate acțiunilor de comunicare în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la acoperirea , în mod accesibil, a comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii dacă acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament. [AM 48] |
(41) |
Pentru a asigura o punere în aplicare eficientă și eficace a prezentului regulament, programul ar trebui să valorifice la maximum dispozițiile în materie de gestionare deja existente. Prin urmare, punerea în aplicare a programului ar trebui să fie încredințată structurilor existente, și anume Comisiei și agențiilor naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate în capitolul III din [noul Regulament privind Erasmus]. Comisia ar trebui să consulte în mod regulat principalele părți interesante, inclusiv organizațiile participante, cu privire la punerea în aplicare a Corpului european de solidaritate. |
(42) |
Pentru a asigura o bună gestionare gestiune financiară , optimizarea costurilor și certitudine securitate juridică în fiecare țară participantă, fiecare autoritate națională ar trebui să desemneze un organism de audit independent. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, organismul de audit independent ar putea fi același cu cel desemnat pentru acțiunile menționate în capitolul III din [noul Regulament privind Erasmus]. [AM 49] |
(43) |
Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare pentru a înlătura obstacolele juridice și administrative din calea bunei funcționări a programului. Aceasta include soluționarea, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, a soluționarea problemelor administrative care creează dificultăți în obținerea vizelor și a permiselor de ședere , precum și a alte dificultăți juridice care ar putea împiedica accesul tinerilor la program . În conformitate cu Directiva (UE) 2016/801 a Parlamentului European și a Consiliului (22), statele membre sunt încurajate să stabilească proceduri de admisie accelerată. [AM 50] |
(44) |
Sistemul de raportare cu privire la performanță ar trebui să asigure faptul că datele referitoare la monitorizarea punerii în aplicare a programului și la evaluare sunt colectate în mod eficient, cu eficacitate și la timp, dar și la nivelul de granularitate corespunzător. Aceste date ar trebui să fie comunicate Comisiei în conformitate cu normele relevante privind protecția datelor. |
(45) |
Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare. Competențele de executare respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23). [AM 51] |
(46) |
Pentru a simplifica cerințele pentru beneficiari, ar trebui folosite, în cea mai mare măsură posibilă, granturile simplificate sub forma sumelor forfetare, a costurilor unitare și a finanțării forfetare. Granturile simplificate care vizează sprijinirea acțiunilor de mobilitate ale programului, astfel cum au fost definite de Comisie, ar trebui să țină seama de costul vieții și de cheltuielile de întreținere din țara-gazdă. În conformitate cu legislația națională, statele membre ar trebui încurajate, de asemenea, să scutească aceste granturi de orice taxe sau contribuții sociale. Aceeași scutire ar trebui să se aplice organismelor publice sau private care acordă un astfel de sprijin financiar persoanelor în cauză. |
(47) |
În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2988/95 al Consiliului (24), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului și cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri proporționale, printre care se numără prevenirea, detectarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a cazurilor de fraudă, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, acolo unde este cazul, aplicarea de sancțiuni administrative. În vederea examinării și/sau completării indicatorilor de performanță ai programului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui delegată Comisiei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții să aibă acces în mod sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
(48) |
rezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute mai ales în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (25). În special, prezentul regulament urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la egalitate între bărbați și femei și a dreptului la nediscriminare pe bază de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală , context socioeconomic și să promoveze aplicarea articolelor 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. [AM 52] |
(49) |
Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceste norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții publice, premii și execuție indirectă și prevăd controale ale responsabilității actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene vizează, de asemenea, protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, întrucât respectarea statului de drept reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru buna gestiune financiară și pentru eficacitatea finanțării din partea Uniunii. |
(50) |
Deoarece obiectivul prezentului regulament, care constă în a stimula implicarea tinerilor și a organizațiilor în activități de solidaritate accesibile și de înaltă calitate, nu poate fi realizat în mod suficient de statele membre dar, având în vedere dimensiunile și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, dispozițiile prezentului regulament nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
(51) |
[Regulamentul privind Corpul european de solidaritate] ar trebui abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2021. |
(52) |
Pentru a asigura continuitatea furnizării sprijinului acordat în temeiul programului, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2021, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament instituie Corpul european de solidaritate (denumit în continuare „programul”).
Acesta stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele privind acordarea finanțării.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(1) |
„activitate de solidaritate” înseamnă o activitate temporară de înaltă calitate , cu caracter incluziv și finanțare adecvată care vizează să răspundă unor probleme de societate importante în beneficiul unei comunități sau al unei societăți în ansamblul său, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor Corpului european de solidaritate, care poate lua forma voluntariatului, a stagiilor, a locurilor de muncă, a proiectelor de solidaritate și a activităților de comunicare în rețea în diferite domenii, inclusiv cele menționate la alineatul (13), și care asigură valoarea adăugată europeană și respectarea reglementărilor în materie de sănătate și de siguranță , precum și a standardelor internaționale în domeniul drepturilor omului ; [AM 53] |
(2) |
„candidat înscris înregistrat ” înseamnă o persoană cu vârsta cuprinsă între 17 și 30 de ani , cu reședința legală într-o țară participantă și care s-a înscris înregistrat pe portalul Corpului european de solidaritate pentru a-și exprima interesul de a se implica într-o activitate de solidaritate, dar care încă nu participă încă la o astfel de activitate; [AM 54] |
(3) |
„participant” înseamnă o persoană cu vârsta cuprinsă între 18 și 30 de ani, cu reședința legală într-o țară participantă, care s-a înscris înregistrat pe portalul Corpului european de solidaritate și care participă la o activitate de solidaritate în cadrul Corpului european de solidaritate; [AM 55] |
(4) |
„tineri cu oportunități reduse mai puține oportunități ” înseamnă tineri confruntați cu persoanele care au nevoie de sprijin suplimentar din cauza diferitelor obstacole care, din motive economice, sociale generate de, de exemplu , handicap, probleme de sănătate , dificultăți educaționale , proveniența migratorie, diferențe culturale, geografice, de sănătate sau situația economică, socială și geografică , inclusiv persoane ce provin din motive precum handicapurile și dificultățile educaționale, îi împiedică să aibă acces efectiv comunități marginalizate sau expuse riscului de a se confrunta cu discriminarea bazată pe oricare dintre motivele înscrise la oportunitățile oferite de program articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene ; [AM 56] |
(5) |
„organizație participantă” înseamnă orice entitate publică sau privată, indiferent dacă este cu sau fără scop lucrativ, locală, regională, națională sau internațională, care a obținut căreia i-a fost atribuită eticheta de calitate a Corpului european de solidaritate , având rolul de gazdă, rolul de susținere sau ambele roluri, ceea ce garantează că această entitate este în măsură să desfășoare activități de solidaritate de înaltă calitate, în conformitate cu obiectivele programului; [AM 57] |
(6) |
„voluntariat” înseamnă o activitate de solidaritate opțională, constând în realizarea unei activități în folos public și care se contribuie la binele public, pe care un participant o desfășoară în timpul său liber, din propria sa voință, fără a avea dreptul la o remunerație, sub forma unei activități voluntare neremunerate pe o perioadă de cel mult 12 luni; [AM 58] |
(7) |
„stagiu” înseamnă o activitate de solidaritate plătită, care ia forma unei experiențe practice de lucru în cadrul unei organizații participante, desfășurată pe o perioadă de două trei până la șase luni, care se poate prelungi o singură dată pentru o durată maximă de 12 luni, oferită și remunerată de organizația participantă care găzduiește participantul la Corpul european de solidaritate și care implică o componentă de învățare, pentru dobândirea de competențe și experiență relevante ; [AM 59] |
(8) |
„loc de muncă” înseamnă o activitate de solidaritate remunerată decent, desfășurată pe o perioadă cuprinsă între 2 trei și 12 luni, care include o componentă de învățare și de formare profesională, se bazează pe un contract scris și este oferită și remunerată de organizația participantă care angajează participantul la Corpul european de solidaritate , fără a înlocui sau a substitui o oportunitate de angajare existentă ; [AM 60] |
(9) |
„proiect de solidaritate” înseamnă o inițiativă locală neremunerată , care are loc în țara respectivă sau în străinătate, cu o durată de până la 12 luni, care este desfășurată de grupuri formate din cel puțin cinci participanți la Corpul european de solidaritate și care urmărește să abordeze principalele provocări cu care se confruntă comunitățile participanților, având, în același timp, o valoare adăugată europeană clară; [AM 61] |
(10) |
„etichetă de calitate” înseamnă certificarea atribuită unei organizații participante dispuse să ofere activități de solidaritate în cadrul Corpului european de solidaritate, îndeplinind rolul de gazdă și/sau un rol de susținere , certificare atribuită pe baza unor cerințe specifice variate în funcție de tipul de activitate de solidaritate oferită și care atestă faptul că organizația este în măsură să asigure calitatea activităților de solidaritate, în toate etapele experienței de solidaritate, în conformitate cu principiile și cu obiectivele programului ; [AM 62] |
(11) |
„Centrul de resurse al Corpului european de solidaritate” înseamnă funcțiile suplimentare îndeplinite de agențiile naționale desemnate pentru a sprijini dezvoltarea, punerea în aplicare și nivelul calitativ al activităților din cadrul Corpului european de solidaritate, precum și pentru a susține identificarea competențelor dobândite de participanți prin intermediul activităților de solidaritate; |
(12) |
„instrumente de transparență și recunoaștere ale Uniunii” înseamnă instrumente care ajută părțile interesate să înțeleagă, să aprecieze și, dacă este cazul, să recunoască rezultatele în materie de învățare non-formală și informală din întreaga Uniune. Toți participanții vor primi, după finalizarea activităților desfășurate, un certificat, cum ar fi Europass sau Youthpass, care atestă rezultatele obținute în materie de învățare și aptitudinile dezvoltate în cursul activităților lor; |
(13) |
„activitate de ajutor umanitar” înseamnă o activitate de sprijinire a operațiunilor de ajutor umanitar desfășurate în țări terțe în scopul de a furniza asistență de urgență în funcție de nevoi, vizând protejarea de vieți omenești, prevenirea și diminuarea suferinței umane și apărarea demnității umane în cazul unor crize provocate de om sau al unor dezastre naturale, inclusiv o activitate de sprijinire a operațiunilor de asistență, de ajutor și de protecție în timpul crizelor umanitare sau imediat după producerea acestora, a măsurilor de sprijin pentru asigurarea accesului la persoanele care au nevoie de acestea și facilitarea liberei circulații a asistenței, precum și a acțiunilor care au drept scop consolidarea pregătirii pentru dezastre și reducerea riscului de dezastre, crearea unei legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare și aducerea unei contribuții la consolidarea rezilienței și a capacității de a face față crizelor și de a se redresa după acestea; |
(14) |
„țară terță” înseamnă o țară care nu este membră a Uniunii; |
(15) |
„țară terță asociată la program” înseamnă o țară terță care este parte la un acord cu Uniunea, în virtutea căruia poate participa la program, și care îndeplinește toate obligațiile prevăzute în prezentul regulament cu privire la statele membre; |
(16) |
„țară terță neasociată la program” înseamnă o țară terță care nu participă pe deplin la program, dar ale cărei entități juridice pot beneficia în mod excepțional de program, în cazuri justificate corespunzător, în interesul Uniunii. |
Articolul 3
Obiectivele programului
1. ectivul general al programului este de a promova solidaritatea ca valoare, în special prin voluntariat, de a spori implicarea tinerilor unei generații de tineri în cazul cărora este mai mare probabilitatea de a se implica în activități de solidaritate, precum și a organizațiilor în activități de solidaritate accesibile și de înaltă calitate, contribuind astfel ca mijloace de a contribui la consolidarea coeziunii sociale , a solidarității , a democrației, a identității europene și a democrației cetățeniei active în Uniune și dincolo de frontierele acesteia, și oferind, în același timp, un răspuns de a sprijini comunitățile și de a răspunde la provocările societale și umanitare pe teren, cu accent deosebit pe promovarea incluziunii sociale și a egalității de șanse . [AM 63]
2. Obiectivul specific al programului constă în a le oferi tinerilor, inclusiv celor cu oportunități reduse, ocazii ușor accesibile și favorabile incluziunii de a se implica în activități de solidaritate care să antreneze schimbări societale pozitive în Europa și în restul lumii, îmbunătățind și validând, în același timp, în mod corespunzător competențele acestora în vederea dezvoltării lor personale, educative, sociale, culturale, civice și profesionale , precum și facilitându-le facilitând angajamentul lor continuu ca cetățeni activi, capacitatea de inserție profesională și tranziția către piața muncii. [AM 64]
2a. Feedback-ul furnizat de participanți și de organizațiile participante include, de asemenea, o evaluare a îndeplinirii obiectivelor programului. [AM 65]
3. Obiectivele programului se realizează prin următoarele categorii de acțiuni:
(a) |
participarea tinerilor la activități de solidaritate care urmăresc să ofere un răspuns la provocări societale, astfel cum se menționează la articolul 6 și eforturile de a atinge obiectivele de dezvoltare durabilă ; [AM 66] |
(b) |
participarea tinerilor și a persoanelor cu experiență în domeniu la activități de solidaritate legate de furnizarea de ajutor umanitar (Corpul voluntar european de ajutor umanitar), astfel cum se menționează la articolul 10 , și la acțiuni în interiorul și în afara Uniunii, care vizează consolidarea capacităților organizațiilor de primire de a acorda ajutor umanitar în țările terțe, după cum se menționează la articolul 11 . [AM 67] |
3a. Obiectivele operaționale și prioritățile politice corespunzătoare ale acțiunilor care urmează să fie puse în aplicare prin intermediul activităților din cadrul diferitelor componente menționate la alineatul (3) din prezentul articol sunt stabilite în detaliu în programele de lucru anuale care trebuie adoptate în temeiul articolului 18. [AM 68]
CAPITOLUL II
ACȚIUNILE CORPULUI EUROPEAN DE SOLIDARITATE
Articolul 4
Acțiunile Corpului european de solidaritate
1. Programul urmărește obiectivele stabilite la articolul 3 prin următoarele tipuri de acțiuni:
(a) |
voluntariatul, astfel cum se menționează la articolele 7-11; |
(b) |
stagiile și locurile de muncă, astfel cum se menționează la articolul 8 , care trebuie să fie de înaltă calitate ; [AM 69] |
(c) |
proiectele de solidaritate, astfel cum se menționează la articolul 9; |
(d) |
activitățile de comunicare în rețea, astfel cum se menționează la articolul 5; |
(e) |
măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, astfel cum se menționează la articolul 5. |
2. Programul sprijină activitățile de solidaritate care prezintă o valoare adăugată europeană clară, de exemplu prin:
(a) |
caracterul lor transnațional, îndeosebi în ceea ce privește mobilitatea de studiu și cooperarea în scop educațional; |
(b) |
capacitatea lor de a completa alte programe și politici la nivel local, regional, național, internațional și la nivelul Uniunii; |
(c) |
dimensiunea lor europeană în ceea ce privește temele, obiectivele, abordările, rezultatele scontate și alte aspecte ale acestor activități de solidaritate; |
(d) |
punerea în aplicare a unei abordări care să vizeze implicarea incluziunea și capacitatea lor efectivă de implicare a tinerilor din medii diferite , inclusiv a tinerilor cu dizabilități ; [AM 70] |
(e) |
contribuția lor la utilizarea eficace a instrumentelor de transparență și recunoaștere ale Uniunii. |
2a. Programele de lucru anuale, adoptate în temeiul articolului 18, includ o listă cu activități care pot fi dăunătoare pentru participanți, beneficiari și societate sau inadecvate pentru participanți, activități care nu pot fi desfășurate în cadrul programului sau care trebuie să facă, în prealabil, obiectul unei formări speciale, al unei verificări a antecedentelor sau al altor măsuri. [AM 71]
3. Activitățile de solidaritate sunt puse în aplicare în conformitate cu cerințele specifice stabilite pentru fiecare tip de activitate desfășurată în cadrul programului, menționate la articolele 5, 7, 8, 9 și 11, precum și în conformitate cu cadrele de reglementare aplicabile în țările participante.
4. Trimiterile la Serviciul european de voluntariat din legislația Uniunii se interpretează ca incluzând activitățile de voluntariat desfășurate atât în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, cât și al prezentului regulament.
Articolul 5
Acțiuni comune ambelor categorii
1. Activitățile de comunicare în rețea, menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d), au drept scop:
(a) |
consolideze capacitățile organizațiilor participante de a oferi proiecte de bună înaltă calitate , ușor accesibile și finanțate corespunzător unui număr tot mai mare de participanți la Corpul european de solidaritate; [AM 72] |
(b) |
să atragă noi participanți – atât din rândul tinerilor, al persoanelor care au o anumită experiență în cadrul inițiativei „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”, cât și al organizațiilor participante; [AM 73] |
(ba) |
să faciliteze accesul persoanelor cu dizabilități la toate activitățile oferite; [AM 74] |
(c) |
să ofere posibilități de a transmite observații cu privire la activitățile de solidaritate, precum și de a promova programul ca ambasador; și [AM 75] |
(d) |
să contribuie la schimbul de experiențe și la întărirea sentimentului de apartenență în rândul persoanelor și entităților participante la Corpul european de solidaritate și să consolideze astfel impactul pozitiv pe care acesta îl are la o scară mai largă. |
2. Măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (e), includ:
(a) |
măsurile menite să asigure calitatea activităților de voluntariat, a stagiilor sau a locurilor de muncă, inclusiv a formării, a sprijinului lingvistic, a asigurării complementare, a sprijinului anterior sau ulterior activității de solidaritate, precum și utilizarea pe o scară mai largă a certificatului Youthpass care identifică și atestă competențele dobândite în cursul activităților de solidaritate, pentru participanți, și consolidarea capacităților și sprijinul administrativ, pentru organizațiile participante; |
(aa) |
măsurile de protecție a beneficiarilor activităților de solidaritate, inclusiv formarea specifică a participanților care își desfășoară activitățile de solidaritate în beneficiul grupurilor vulnerabile, inclusiv copii, precum și verificarea antecedentelor participanților care lucrează cu copii; [AM 76] |
(ab) |
măsurile care vizează promovarea incluziunii sociale și a egalității de șanse, în special în ceea ce privește participarea tinerilor cu oportunități reduse, cum ar fi formate adecvate pentru activitățile de solidaritate și sprijin personalizat; [AM 77] |
(ac) |
măsurile menite să asigure consolidarea capacităților și sprijin administrativ pentru organizațiile participante; [AM 78] |
(b) |
dezvoltarea și menținerea unei etichete etichetelor de calitate pentru entitățile dornice să ofere activități de solidaritate Corpului european de solidaritate; [AM 79] |
(c) |
activitățile întreprinse de Centrul de resurse al Corpului european de solidaritate cu scopul de a sprijini și a îmbunătăți calitatea punerii în aplicare a acțiunilor Corpului european de solidaritate precum și de a spori validarea rezultatelor acțiunilor respective; |
(d) |
crearea, întreținerea și actualizarea portalului unui portal accesibil al Corpului european de solidaritate , cel puțin în toate limbile oficiale ale Uniunii, și a altor servicii online relevante, precum și a sistemelor necesare de asistență IT și a instrumentelor bazate pe web , care respectă cerințele în materie de accesibilitate prevăzute în Directiva (UE) 2016/2102; [AM 80] |
(da) |
măsurile de încurajare a întreprinderilor sociale să sprijine activitățile din cadrul programului sau să le permită angajaților să se implice în activități de voluntariat în cadrul programului; [AM 81] |
(db) |
elaborarea unei proceduri clare și detaliate adresate participanților și organizațiilor participante, care să stabilească etapele și calendarele tuturor fazelor activităților de solidaritate; [AM 82] |
CAPITOLUL III
PARTICIPAREA TINERILOR LA ACTIVITĂȚI DE SOLIDARITATE CARE URMĂRESC SĂ OFERE UN RĂSPUNS LA PROVOCĂRILE SOCIETALE
Articolul 6
Obiectiv și tipuri de acțiuni
1. Acțiunile puse în aplicare în cadrul categoriei „Participarea tinerilor la activități de solidaritate care urmăresc să ofere un răspuns la provocări societale” contribuie, în special, la consolidarea coeziunii, a solidarității , a cetățeniei și a democrației în Uniune și în restul lumii, oferind, în același timp, un răspuns la provocările cu care se confruntă societatea și depunând un efort deosebit în vederea promovării incluziunii sociale și a egalității de șanse . [AM 83]
2. Această categorie sprijină activitățile menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b), (c), (d) și (e) în următoarele moduri:
(a) |
voluntariatul, astfel cum se menționează la articolul 7; |
(b) |
stagiile și locurile de muncă, astfel cum se menționează la articolul 8 , care trebuie să fie de înaltă calitate ; [AM 84] |
(c) |
proiectele de solidaritate, astfel cum se menționează la articolul 9; |
(d) |
activitățile de comunicare în rețea pentru persoanele și organizațiile care participă la această categorie de acțiuni, în conformitate cu articolul 5; |
(e) |
măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, în conformitate cu articolul 5. |
Articolul 7
Voluntariat în cadrul activităților de solidaritate
1. Voluntariatul, astfel cum este menționat la articolul 4 alineatul (1) litera (a), cuprinde include o componentă dimensiune solidă de educație și învățare , precum și de formare online și offline adaptată activității în cauză, care trebuie să aibă loc înainte și în timpul desfășurării activității, urmărește să aibă un impact clar asupra nevoilor identificate ale comunității , nu înlocuiește stagiile sau locurile de muncă, nu este echivalat cu ocuparea unui loc de muncă și se bazează pe un acord scris de voluntariat , în conformitate cu legislația națională relevantă. Un astfel de acord asigură protecția juridică, socială și financiară adecvată a participantului. [AM 85]
2. Voluntariatul poate avea are loc , de regulă, într-o altă țară decât țara de reședință a participantului (la nivel transfrontalier) sau . Voluntariatul poate avea loc în țara de reședință a participantului (la nivel național) , dar este deschis numai participării tinerilor cu mai puține oportunități și include participarea voluntarilor care au reședința în altă țară decât cea în care are loc activitatea . [AM 86]
Articolul 8
Stagii și locuri de muncă
1. Stagiul, astfel cum este menționat la articolul 4 alineatul (1) litera (b), se plătește și se bazează pe un acord de stagiu în scris, încheiat la începutul stagiului, în conformitate cu cadrul de reglementare aplicabil din țara în care se desfășoară stagiul, după caz . Acordul de stagiu indică obiectivele educaționale , condițiile de muncă și durata stagiului, remunerația pe care urmează să o primească participantul, precum și drepturile și obligațiile părților și ține seama de principiile cadrului de calitate pentru stagii (2014/C 88/01). Stagiile nu înlocuiesc locurile de muncă. [AM 87]
2. Locul de muncă, astfel cum este menționat la articolul 4 alineatul (1) litera (b), se bazează pe un contract de muncă în scris, care respectă toate condițiile de muncă definite în dreptul național, în contractele colective de muncă, în conformitate cu cadrul național aplicabile sau în ambele astfel de reglementare cadre din țara participantă în care este oferit locul de muncă. În cazurile în care durata contractului de muncă este mai mare de 12 luni, sprijinul financiar pentru organizațiile participante care oferă locuri de muncă nu depășește 12 luni. [AM 88]
3. Stagiile și locurile de muncă includ o componentă solidă de educație și învățare și de formare , înainte de activitate și în cursul desfășurării ei, menită să ajute participantul să dobândească o experiență relevantă, cu scopul de a dezvolta competențe utile pentru dezvoltarea personală, educațională, socială, civică și profesională a participantului . [AM 89]
4. Stagiile și locurile de muncă pot avea loc se desfășoară, de regulă, într-o altă țară decât țara de reședință a participantului (la nivel transfrontalier) sau . Stagiile și locurile de muncă se pot desfășura în țara de reședință a participantului (la nivel național) , dar sunt deschise numai participării tinerilor cu mai puține oportunități și includ participarea persoanelor care își au reședința în altă țară decât cea în care are loc activitatea . [AM 90]
4a. Se alocă un buget adecvat finanțării unor spații de cazare rezonabile, pentru a permite participarea efectivă a persoanelor cu dizabilități, în condiții egale cu ceilalți, în conformitate cu articolul 27 al Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități și cu Directiva 2000/78/CE a Consiliului (26) . [AM 91]
Articolul 9
Proiecte de solidaritate;
Proiectul de solidaritate, astfel cum este menționat la articolul 4 alineatul (1) litera (c) nu înlocuiește stagiile și/sau locurile de muncă.
CAPITOLUL IV
CORPUL VOLUNTAR EUROPEAN DE AJUTOR UMANITAR
Articolul 10
Obiectiv și tipuri de acțiuni
1. Acțiunile puse în aplicare în cadrul componentei „Corpul voluntar european de ajutor umanitar” contribuie în special la furnizarea unei asistențe în funcție de nevoi care are drept obiectiv protejarea de vieți omenești, prevenirea și diminuarea suferinței umane și apărarea demnității umane în contextul catastrofelor naturale sau provocate de om , la consolidarea capacității și a rezilienței comunităților care sunt vulnerabile , fragile sau afectate de dezastre naturale sau provocate de om, precum și la facilitarea tranziției de la răspunsul umanitar la dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii pe termen lung . [AM 92]
2. Acțiunile întreprinse în temeiul prezentului capitol se desfășoară în conformitate cu Consensul european privind ajutorul umanitar, promovând principiile fundamentale ale ajutorului umanitar, și anume umanitatea, neutralitatea, imparțialitatea și independența , reiterând, în același timp, angajamentul ferm al Uniunii în favoarea unei abordări bazate pe nevoi, fără discriminare între populațiile afectate sau în rândul acestora și respectând dreptul internațional . [AM 93]
2a. Ajutorul umanitar al Uniunii este acordat în situații în care pot interveni și alte instrumente legate de cooperarea pentru dezvoltare, gestionarea crizelor și protecția civilă. Corpul voluntar european de ajutor umanitar funcționează în mod coerent și complementar și evită suprapunerile cu politicile și instrumentele relevante ale Uniunii, în special cu politica Uniunii în domeniul ajutorului umanitar, politica de cooperare pentru dezvoltare și mecanismul de protecție civilă al Uniunii. [AM 94]
2b. În promovarea unui răspuns internațional coerent la crizele umanitare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului capitol trebuie să fie conforme cu cele coordonate de Oficiul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare. [AM 95]
2c. Corpul voluntar european de ajutor umanitar contribuie la consolidarea perspectivei de gen în cadrul ajutorului umanitar al Uniunii, promovând răspunsuri umanitare adecvate la nevoile specifice ale femeilor. Trebuie acordată o atenție deosebită cooperării cu grupurile și rețelele de femei, pentru a promova participarea femeilor la acțiunile de ajutor umanitar și accesul lor la posturi de conducere în acest domeniu, precum și pentru a utiliza capacitățile și cunoștințele de specialitate ale acestora pentru a contribui la reconstrucție, consolidarea păcii, reducerea riscului de dezastre și rezistența comunităților afectate. [AM 96]
2d. Condițiile specifice de trimitere a voluntarilor sunt stabilite, în strânsă consultare cu organizațiile de primire, într-un acord încheiat de organizația care trimite voluntari și Corpul voluntar european de ajutor umanitar, acord în care sunt precizate inclusiv drepturile și obligațiile, durata, locul unde sunt trimiși voluntarii și sarcinile care urmează a fi efectuate. [AM 97]
3. Această categorie sprijină activitățile menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (d) și (e) în următoarele moduri:
(a) |
voluntariatul, astfel cum se menționează la articolul 11; |
(aa) |
proiecte de solidaritate; [AM 98] |
(b) |
activitățile de comunicare în rețea pentru persoanele și organizațiile care participă la această categorie de acțiuni, în conformitate cu articolul 5; |
(c) |
măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin în conformitate cu articolul 5, cu un accent deosebit pe măsurile de asigurare a siguranței și securității participanților. |
3a. Pe baza unei evaluări prealabile a nevoilor din țările terțe, prezentul regulament susține acțiuni menite să consolideze capacitatea de ajutor umanitar, cu scopul de a întări, la nivel local, pregătirea și capacitatea de reacție la crizele umanitare și de a garanta că munca voluntarilor are un impact efectiv și durabil pe teren, inclusiv:
(a) |
gestionarea riscurilor aferente dezastrelor naturale, pregătirea și acțiunile de răspuns, instruirea, formarea având ca obiect gestionarea voluntarilor, precum și alte domenii relevante pentru personalul și voluntarii din organizațiile de primire; |
(b) |
schimbul de bune practici, asistență tehnică, programe de înfrățire și schimburi de personal și de voluntari, crearea de rețele și alte acțiuni relevante. [AM 99] |
3b. Comisia menține, gestionează și actualizează baza de date a voluntarilor UE pentru ajutor umanitar, reglementează accesul și utilizarea acesteia, inclusiv în ceea ce privește disponibilitatea și eligibilitatea voluntarilor UE, permițând astfel participarea continuă a voluntarilor care se întorc din misiuni. Prelucrarea datelor cu caracter personal colectate în această bază de date sau pentru aceasta se face, după caz, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (27) și cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (28) . [AM 100]
Articolul 11
Voluntariatul în sprijinul operațiunilor de ajutor umanitar
1. Voluntariatul în sprijinul operațiunilor de ajutor umanitar astfel cum este menționat cuprinde învățare și de formare corespunzătoare , inclusiv înaintea plasamentului, legată de proiectele în care tinerii voluntari vor fi implicați, punând accentul pe principiile ajutorului umanitar menționate la articolul 10 alineatul (1) litera (a), cuprinde o componentă de învățare și de formare, ( 2 ) și pe principiul „a nu face rău”, și nu înlocuiește stagiile sau locurile de muncă și se bazează pe un acord scris de voluntariat. [AM 101]
1a. Inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar” promovează participarea voluntarilor locali din țările terțe. [AM 102]
2. Voluntariatul din cadrul acestei categorii poate fi efectuat numai în țările terțe: [AM 103]
(a) |
în care se desfășoară activitățile și operațiunile de ajutor umanitar și |
(b) |
în care nu este în curs niciun conflict armat internațional sau fără caracter internațional. |
2a. Pe baza unei evaluări prealabile a nevoilor din țările terțe realizate de către organizațiile care trimit și primesc voluntari și de către alți actori relevanți, Corpul voluntar european de ajutor umanitar sprijină acțiuni care vizează:
(a) |
consolidarea capacității organizațiilor de primire de a acorda ajutor umanitar în țările terțe, cu scopul de a spori gradul de pregătire și de reacție la crizele umanitare de la nivel local și de a asigura impactul eficace și durabil al activității Corpului voluntar european de ajutor umanitar pe teren, prin gestionarea riscului de dezastre, pregătirea și răspunsul în caz de dezastre, tranziția de la răspunsul umanitar la dezvoltarea locală durabilă, îndrumare și formare în domeniul gestionării acțiunilor de voluntariat; |
(b) |
schimbul de bune practici, acordarea de asistență tehnică, programele de înfrățire și schimburile de personal și de voluntari. [AM 104] |
2b. Evaluarea gradului de risc în materie de siguranță și securitate a voluntarilor constituie o prioritate, mai ales în țările sau zonele considerate instabile sau unde există riscuri imediate. [AM 105]
2c. Campaniile de comunicare privind Corpul european de solidaritate se desfășoară, în principal, pe teritoriul Uniunii atunci când se referă la inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar” și vizează activitatea desfășurată de voluntarii și de lucrătorii în domeniul umanitar pe baza principiilor umanitare ale umanității, independenței, neutralității și imparțialității care le ghidează acțiunile. [AM 106]
2d. Voluntarii răspund nevoilor și deficitelor reale identificate la nivel local de organizațiile de primire. [AM 107]
Articolul 11a
Identificarea și selectarea voluntarilor candidați
1. În funcție de evaluarea prealabilă a nevoilor din țările terțe, Comisia identifică și selectează voluntarii candidați pentru formare, în cooperare cu agențiile naționale și cu organizațiile de primire.
2. Identificarea și selectarea voluntarilor candidați trebuie să se desfășoare în conformitate cu articolul 14 și să respecte principiile nediscriminării, egalității de gen și egalității de șanse.
3. Limitele de vârstă menționate la articolele 2 și 15 nu se aplică voluntariatului în sprijinul operațiunilor de ajutor umanitar prevăzute la prezentul articol. [AM 108]
Articolul 11b
Formarea voluntarilor candidați
1. Bazându-se pe procedurile și programele în vigoare, Comisia elaborează un program de formare pentru a pregăti voluntarii candidați pentru a sprijini și completa acțiunile de ajutor umanitar.
2. Voluntarii candidați care au fost identificați și selectați în conformitate cu procedura de candidare sunt eligibili să participe la programul de formare desfășurat de organizații specializate. Conținutul precis și domeniul de aplicabilitate al formării ce trebuie urmate de fiecare voluntar candidat se determină prin consultare cu organizația de primire certificată, conform cu nevoile existente și ținând cont de experiența anterioară a candidatului și de locul de desfășurare a activității de voluntariat care se are în vedere.
3. Programul de formare include o evaluare a pregătirii voluntarilor candidați de a fi mobilizați pentru a veni în sprijinul și în completarea operațiunilor de ajutor umanitar în țări terțe și de a veni în întâmpinarea necesităților locale. [AM 109]
CAPITOLUL V
DISPOZIȚII FINANCIARE
Articolul 12
Buget
1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 este de 1 112 988 000 EUR la prețurile din 2018 [ 1 260 000 000 EUR în prețuri curente]. [AM 110]
2. Suma menționată la alineatul (1) poate fi utilizată pentru asistență tehnică și administrativă în implementarea programului, de exemplu pentru activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, inclusiv pentru sisteme corporative de tehnologie a informației. O parte adecvată a bugetului este dedicată, de asemenea, schimbului de bune practici între statele membre și dezvoltării de rețele de tineret. [AM 111]
2a. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a modifica prezentul regulament cu scopul de a permite flexibilitatea și adaptarea defalcării bugetare orientative în funcție de activitățile prevăzute la articolul 12a. Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol reflectă noile priorități politice prin reajustarea defalcării, respectând o marjă maximă de 20 %. [AM 112]
3. Fără a se aduce atingere Regulamentului financiar, cheltuielile aferente acțiunilor care rezultă din proiectele incluse în primul program de lucru pot fi eligibile începând cu 1 ianuarie 2021.
4. Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi, la cererea acestora, transferate către program. Comisia implementează aceste resurse direct, în conformitate cu [articolul 62 alineatul (1) litera (a)] din Regulamentul financiar, sau indirect, în conformitate cu [același articol litera (c)]. Dacă este posibil, resursele respective sunt utilizate în beneficiul statului membru în cauză.
Articolul 12a
Defalcarea bugetului dedicat activităților prevăzute la articolele 7, 8, 9 și 11
Defalcarea orientativă a bugetului dedicat activităților prevăzute la articolele 7, 8, 9 și 11 este după cum urmează:
(a) |
pentru voluntariatul în cadrul activităților de solidaritate și al proiectelor de solidaritate, astfel cum se specifică la articolele 7 și 9: 86 %; |
(b) |
pentru stagii și locuri de muncă, astfel cum se specifică la articolul 8; 8 %; și |
(c) |
pentru voluntariatul în sprijinul operațiunilor de ajutor umanitar, astfel cum se specifică la articolul 11: 6 %. [AM 113] |
Articolul 13
Forme de finanțare din partea UE și metode de implementare
1. Programul se pune în aplicare, în mod coerent, prin gestiune directă, în conformitate cu Regulamentul financiar, și prin gestiune indirectă, cu organismele menționate la articolul [62 alineatul (1) litera (c)] din Regulamentul financiar.
2. Programul poate oferi finanțare sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, în special granturi, premii și achiziții publice. Pentru a simplifica cerințele pentru beneficiari, sumele forfetare, costurile unitare și finanțarea forfetară sunt folosite în cea mai mare măsură posibilă. [AM 114]
3. Contribuțiile la un mecanism de asigurare reciprocă pot acoperi riscul asociat cu recuperarea fondurilor datorate de către destinatari și sunt considerate o garanție suficientă în temeiul Regulamentului financiar. Se aplică dispozițiile prevăzute la [articolul X din] Regulamentul XXX [care succede Regulamentului privind Fondul de garantare].
4. Pentru selecții atât în cadrul gestiunii directe, cât și al gestiunii indirecte, comitetul de evaluare poate fi compus din experți externi.
CAPITOLUL VI
PARTICIPAREA LA CORPUL EUROPEAN DE SOLIDARITATE
Articolul 14
Țările participante
1. Voluntariatul, stagiile, locurile de muncă, proiectele de solidaritate, activitățile de colaborare în rețea și măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, astfel cum sunt menționate la articolele 5, 7, 8, 9 și 11, sunt deschise participării statelor membre și a țărilor și teritoriilor de peste mări.
2. Voluntariatul, activitățile de comunicare în rețea și măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, astfel cum sunt menționate la articolele 5 și 7, sunt deschise participării:
(a) |
membrilor Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai Spațiului Economic European (SEE), în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European; |
(b) |
țărilor aderente, țărilor candidate și potențialilor candidați, în conformitate cu principiile generale și cu termenele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
(c) |
țărilor cărora li se aplică politica europeană de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu termenele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
(d) |
altor țări terțe, în conformitate cu condițiile prevăzute de un acord specific referitor la participarea unei țări terțe la orice program al Uniunii, cu condiția ca acordul:
|
3. Țările menționate la alineatul (2) iau pe deplin parte la program numai în măsura în care îndeplinesc toate obligațiile impuse de prezentul regulament statelor membre.
3a. Contribuțiile financiare realizate de țările terțe și preconizate din partea acestora în cadrul programului sunt raportate celor două componente ale autorității bugetare ca parte din raportarea anuală sau intermediară privind programul, imediat ce sunt disponibile informații suficiente. [AM 115]
4. Voluntariatul și acțiunile de comunicare în rețea, astfel cum sunt menționate la articolele 5 și 7, pot fi deschise participării oricărei țări terțe care nu este asociată la program, în special țărilor din vecinătatea europeană.
Articolul 15
Participanții persoane fizice
1. Tinerii cu vârste cuprinse între 17 și 30 de ani care doresc să participe la Corpul european de solidaritate se înregistrează pe portalul Corpului european de solidaritate. Cu toate acestea, în momentul inițierii unei activități de voluntariat, a unui stagiu, a ocupării unui loc de muncă sau a unui proiect de solidaritate, tânărul trebuie să aibă cel puțin 18 ani și cel mult 30 de ani.
1a. Participanților care se mută într-o altă țară li se garantează asistența medicală completă de care se bucură în statul membru de reședință, nu doar asistența medicală de urgență. Asistența medicală este acordată atât prin intermediul serviciilor de sănătate publică ale statului membru în care se desfășoară activitatea, cât și, în absența unor astfel de servicii sau dacă este clar că standardele de calitate ale statului membru de reședință nu sunt respectate, prin intermediul serviciilor private de sănătate din statul membru în care se desfășoară activitatea. [AM 116]
1b. La punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia, statele membre și alte țări participante promovează incluziunea socială și condițiile egale de acces, inclusiv pentru participarea tinerilor cu oportunități reduse. [AM 117]
Articolul 16
Organizațiile participante
1. Corpul european de solidaritate este deschis participării entităților publice sau private , fie că sunt de tip nonprofit sau cu scop lucrativ, și a organizațiilor internaționale, inclusiv organizații de tineret, instituții religioase, asociații caritative, organizații umaniste laice, ONG-uri sau alți actori ai societății civile, cu condiția ca acestea să ofere activități de solidaritate, să aibă personalitate juridică potrivit legislației țării în care sunt înregistrate și să fi primit o etichetă de calitate a Corpului european de solidaritate. Eticheta de calitate certifică faptul că activitățile pot atinge obiectivele prevăzute la articolul 3 și pot realiza acțiunile prevăzute la articolul 4. [AM 118]
2. Cererile depuse de entități pentru a deveni organizații participante la Corpul european de solidaritate sunt evaluate de către organismul de punere în aplicare competent al Corpului european de solidaritate, pe baza principiilor următoare: egalitatea de tratament, egalitatea de șanse și nediscriminarea; evitarea situațiilor de înlocuire a unui loc de muncă; oferirea de activități de înaltă calitate , ușor accesibile și favorabile incluziunii, cu o valoare adăugată clară în funcție de nevoile identificate ale comunității, cu o dimensiune de învățare care se axează pe dezvoltarea personală, socioeducațională și profesională; modalități adecvate de formare, de lucru și de voluntariat; un mediu și condiții sigure și decente și „principiul nonprofitului” în conformitate cu Regulamentul financiar. Principiile menționate mai sus permit să se stabilească dacă activitățile entității în cauză îndeplinesc cerințele și obiectivele Corpului european de solidaritate. Eticheta de calitate se atribuie numai organizațiilor care se angajează să respecte aceste principii. [AM 119]
3. În urma evaluării, entității respective i se poate atribui eticheta de calitate a Corpului european de solidaritate. Cerințele specifice care trebuie îndeplinite pentru a obține o etichetă de calitate variază în funcție de tipul de activitate de solidaritate și de funcția entității. Eticheta obținută face obiectul unor reevaluări periodice și poate fi , în cazul utilizării necorespunzătoare a etichetei sau al nerespectării principiilor prevăzute la alineatul (2), eticheta este revocată. Orice entitate care își modifică în mod substanțial activitățile comunică acest lucru organismului de punere în aplicare competent, în vederea unei reevaluări. [AM 120]
4. Orice entitate care a primit eticheta de calitate a Corpului european de solidaritate beneficiază de acces la portalul Corpului european de solidaritate atunci când îndeplinește rolul de gazdă, un rol de susținere sau în ambele situații și poate face oferte de activități de solidaritate candidaților înscriși.
4a. Organizațiile participante cărora li s-a atribuit o etichetă de calitate au acces la o platformă pentru a căuta cu ușurință candidați corespunzători, pentru a facilita procesul de selecție atât pentru participanți, cât și pentru organizațiile participante la activități de solidaritate. [AM 121]
4b. Organizațiile participante facilitează promovarea programului, oferind foștilor participanți posibilitatea de a-și împărtăși experiențele și de a acționa ca ambasadori pe lângă următoarea generație potențială de participanți la program, prin intermediul unei rețele. [AM 122]
5. Acordarea etichetei de calitate a Corpului european de solidaritate nu conduce automat la finanțare în cadrul Corpului european de solidaritate.
5a. Organizațiile participante îndeplinesc mai multe roluri în cadrul Corpului european de solidaritate. Atunci când îndeplinesc un rol de gazdă, ele desfășoară activități legate de oferirea de activități de solidaritate pentru participanții înregistrați, selecționarea și primirea participanților, inclusiv organizarea de activități și furnizarea de orientări și de sprijin pentru participanți în toate etapele activității de solidaritate, punând la dispoziție participanților un mediu de lucru sigur și adecvat, precum și furnizând un feedback după activitate, după caz. Atunci când îndeplinesc un rol de sprijin, ele desfășoară activități legate de trimiterea, pregătirea și sprijinirea participanților înainte de plecare, pe durata activității de solidaritate și după încheierea acesteia, inclusiv activități de formare a participanților și de orientare a acestora spre organizații locale după încheierea activității. Organizațiile care îndeplinesc un rol de sprijin pot oferi, de asemenea, sprijin administrativ și logistic participanților la proiectele de solidaritate. [AM 123]
6. Activitățile de solidaritate și măsurile conexe de asigurare a calității și de sprijin oferite de o organizație participantă pot beneficia de finanțare în cadrul Corpului european de solidaritate sau din alte surse de finanțare care nu depind de bugetul Uniunii.
7. În contextul activităților menționate la articolul 11, siguranța și securitatea voluntarilor sunt o prioritate pentru organizațiile participante.
Articolul 17
Accesul la finanțarea Corpului european de solidaritate
Orice entitate publică sau privată stabilită într-o țară participantă, precum și organizațiile internaționale pot solicita finanțare în cadrul Corpului european de solidaritate. În cazul activităților menționate la articolele 7, 8 și 11, organizația participantă obține o etichetă de calitate ca o condiție prealabilă pentru a beneficia de finanțare în cadrul Corpului european de solidaritate. În cazul proiectelor de solidaritate menționate la articolul 9, persoanele fizice pot să solicite, de asemenea, finanțare în numele unor grupuri informale de participanți la Corpul european de solidaritate. Ca regulă generală, cererea de finanțare este depusă la agenția națională a țării în care se află organizația. Cererile de finanțare a activităților organizate de organizații de la nivel european sau internațional, a activităților echipelor de voluntari în domenii prioritare identificate la nivel european și a activităților de sprijin a operațiunilor de ajutor umanitar din țările terțe se transmit EACEA. [AM 124]
CAPITOLUL VII
PROGRAMARE, MONITORIZARE ȘI EVALUARE
Articolul 18
Programul de lucru anual [AM 125]
Opțiunile și prioritățile de politică secundare, inclusiv detaliile acțiunilor specifice menționate la articolele 4-11, se stabilesc anual printr-un program de lucru, astfel cum se prevede la articolul [110] din Regulamentul financiar. Programul de lucru anual prezintă, de asemenea, detalii privind punerea în aplicare a programului. În plus, programul de lucru precizează suma aproximativă alocată fiecărei acțiuni în parte și modul în care se distribuie fondurile între statele membre și țările terțe asociate la program pentru acțiunile care urmează să fie gestionate prin intermediul agenției naționale. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a completa prezentul regulament prin adoptarea programelor de lucru anuale. [AM 126]
Programul este pus în aplicare prin programele de lucru menționate la [articolul 110] din Regulamentul financiar. În plus, programul de lucru precizează suma aproximativă alocată fiecărei acțiuni în parte și modul în care se distribuie fondurile între statele membre și țările terțe asociate la program pentru acțiunile care urmează să fie gestionate prin intermediul agenției naționale. Programul de lucru este adoptat de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30.
Articolul 19
Monitorizare și raportare
1. În anexă sunt enumerați indicatori pentru raportările privind progresele înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor generale și specifice prevăzute la articolul 3.
2. În vederea asigurării unei evaluări eficace a realizării obiectivelor programului, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a modifica anexa cu scopul de a revizui sau de a completa indicatorii, acolo unde se consideră necesar, și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind crearea unui cadru de monitorizare și evaluare.
3. Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea implementării programului și evaluarea acestuia sunt colectate în mod eficient, eficace, la timp și la nivelul adecvat de detaliere de către beneficiarii de fonduri ale Uniunii în sensul articolului [2 alineatul (5)] din Regulamentul financiar. În acest scop, beneficiarilor de fonduri ale Uniunii și statelor membre li se vor impune cerințe de raportare proporționale.
Articolul 20
Evaluare
1. Evaluările se efectuează în timp util pentru a putea contribui la procesul de luare a deciziilor.
2. Evaluarea intermediară la jumătatea perioadei a programului se realizează imediat ce sunt disponibile suficiente informații cu privire la punerea în aplicare a acestuia, dar nu mai târziu de patru ani de la începerea punerii în aplicare a programului . Comisia prezintă evaluarea la jumătatea perioadei Parlamentului European , Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, nu mai târziu de 30 iunie 2024 . De asemenea, evaluarea respectivă este însoțită de o evaluare finală a programului precedent. [AM 127]
3. Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute în capitolul IX și obligațiilor agențiilor naționale, astfel cum se menționează la articolul 23, statele membre prezintă Comisiei, până la 30 aprilie 2024, un raport cu privire la punerea în aplicare și la impactul programului pe teritoriile lor respective.
3a. Atunci când este necesar și în funcție de rezultatele evaluării la jumătatea perioadei și a rapoartelor privind punerea în aplicare înaintate de statele membre, Comisia prezintă propuneri legislative de modificare a prezentului regulament. Comisia se prezintă în fața comisiilor competente din cadrul Parlamentului European pentru a prezenta rezultatele evaluării la jumătatea perioadei, inclusiv decizia sa referitoare la necesitatea de a modifica prezentul regulament. [AM 128]
4. La finalul punerii în aplicare a programului, dar nu mai târziu de patru ani de la sfârșitul perioadei indicate la articolul 1, Comisia efectuează o evaluare finală a programului.
5. Comisia comunică concluziile evaluărilor, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
CAPITOLUL VIII
INFORMARE, COMUNICARE ȘI DIFUZARE
Articolul 21
Informare, comunicare și difuzare
1. Destinatarii fondurilor Uniunii recunosc originea acestora și asigură vizibilitatea finanțării Uniunii (în special în cazul promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora) oferind informații în timp util, coerente, concrete și proporționale adresate unor categorii de public diverse, printre care mass-media și publicul larg. [AM 129]
2. Comisia , în cooperare cu autoritățile naționale și cu agențiile naționale din țările participate și cu rețelele competente de la nivelul Uniunii, implementează acțiuni de informare și comunicare privind programul, acțiunile și rezultatele sale. Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prevăzute la articolul 3. [AM 130]
3. Agențiile naționale menționate la articolul 23 elaborează o strategie coerentă în privința informării și comunicării, a difuzării către toți potențialii beneficiari și a exploatării eficace a rezultatelor activităților sprijinite în cadrul acțiunilor programului pe care le gestionează, acordă asistență Comisiei în ceea ce privește sarcina sa generală de a difuza informații referitoare la program și rezultatele sale, inclusiv informații referitoare la acțiuni și activități gestionate la nivel național și la nivelul Uniunii și referitoare la rezultatele acestora, și informează grupurile-țintă relevante cu privire la acțiunile și activitățile întreprinse în țara lor. [AM 131]
3a. Organizațiile participante utilizează marca „Corpul european de solidaritate” în scopul comunicării și al diseminării informațiilor în legătură cu programul. [AM 132]
CAPITOLUL IX
SISTEMUL DE GESTIUNE ȘI DE AUDIT
Articolul 22
Autoritatea națională
În fiecare țară participantă la Corpul european de solidaritate, autoritățile naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate la capitolul III din [noul Regulament privind Erasmus] acționează, de asemenea, ca autorități naționale în cadrul Corpului european de solidaritate. Articolul 23 alineatele (1), (2), (6), (7), (9), (10), (11), (12), (13) și (14) din [noul Regulament privind Erasmus] se aplică, prin analogie, Corpului european de solidaritate.
Articolul 23
Agenția națională
1. În fiecare țară participantă la Corpul european de solidaritate, agențiile naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate la capitolul III din [noul Regulament privind Erasmus] în țările respective acționează, de asemenea, ca agenții naționale în cadrul Corpului european de solidaritate.
Articolul 24 alineatele (1), (2), (3), (4), (5) și (6) din [noul Regulament privind Erasmus] se aplică, prin analogie, Corpului european de solidaritate.
2. Fără a aduce atingere articolului 24 alineatul (2) din [noul Regulament privind Erasmus], agenția națională este responsabilă, de asemenea, de gestionarea tuturor etapelor ciclului de viață al acțiunilor Corpului european de solidaritate enumerate în actele de punere în aplicare menționate la articolul 18, în conformitate cu articolul [62 alineatul (1)] literele (c), (v) și (vi)] din Regulamentul financiar.
3. În ceea ce privește țările menționate la articolul 14 alineatul (2) din prezentul regulament, în cazul în care nu este desemnată nicio agenție națională pentru țara respectivă, aceasta este instituită în conformitate cu articolul 24 alineatele (1), (3), (4), (5) și (6) din [noul Regulament privind Erasmus].
3a. Agenția națională consultă periodic beneficiarii programului (persoane fizice și organizații), pentru a obține feedback din partea lor cu privire la program, pentru a evalua calitatea activității și evoluția ei, pe baza orientărilor Comisiei, și oferă sprijin participanților în caz de dificultăți și pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a programului la nivel național, pe baza feedback-ului și cunoștințelor lor de specialitate. [AM 133]
Articolul 24
Comisia Europeană
1. Normele care se aplică relației dintre Comisie și o agenție națională se stabilesc, în conformitate cu normele prevăzute la articolul 24 din [noul Regulament privind Erasmus], într-un document scris care:
(a) |
stipulează standardele de control intern pentru agenția națională vizată și normele privind gestionarea, de către agențiile naționale, a fondurilor Uniunii destinate sprijinului sub formă de granturi , ținând seama de exigențele de simplificare și neimpunând sarcini suplimentare participanților și organizațiilor participante ; [AM 134] |
(b) |
include programul de lucru al agenției naționale, care cuprinde sarcinile de gestionare ale agenției naționale pentru care se furnizează sprijin din partea Uniunii; |
(ba) |
include cerința de a organiza reuniuni și sesiuni de formare periodice cu și pentru rețeaua agențiilor naționale pentru a asigura o punere în aplicare coerentă a programului în toate țările participante; [AM 135] |
(c) |
precizează obligațiile de raportare ale agenției naționale. |
1a. Comisia organizează reuniuni periodice privind punerea în aplicare a programului cu un număr și un tip reprezentativ de rețele care reprezintă tinerii, voluntarii și alte organizații relevante ale societății civile, inclusiv partenerii sociali și rețelele relevante pentru activitățile programului. [AM 136]
2. Comisia pune la dispoziția agenției naționale, în fiecare an, următoarele fonduri:
(a) |
fonduri pentru sprijin sub formă de granturi în țara participantă respectivă pentru acțiunile Corpului european de solidaritate a căror gestionare este încredințată agenției naționale; |
(b) |
o contribuție financiară în sprijinul sarcinilor de gestionare ale agenției naționale definite în conformitate cu modalitățile descrise la articolul 25 alineatul (3) litera (b) din [noul Regulament privind Erasmus]. |
3. Comisia stabilește cerințele pentru programul de lucru al agenției naționale. Comisia nu pune la dispoziția agenției naționale fonduri ale Corpului european de solidaritate decât după aprobarea oficială a programului de lucru al agenției naționale.
4. Pe baza cerințelor privind conformitatea pentru agențiile naționale menționate la articolul 23 alineatul (3) din [noul Regulament privind Erasmus], Comisia revizuiește sistemele naționale de gestionare și control, declarația anuală privind gestionarea a agenției naționale și avizul organismului de audit independent cu privire la aceasta, ținând seama în mod corespunzător de informațiile din partea autorității naționale privind activitățile sale de monitorizare și supervizare referitoare la Corpul european de solidaritate.
5. După evaluarea declarației anuale privind gestionarea și a avizului organismului de audit independent cu privire la aceasta, Comisia adresează avizul și observațiile sale agenției naționale și autorității naționale.
5a. În cazul în care Comisia nu poate accepta declarația anuală privind gestionarea sau avizul de audit independent cu privire la acest subiect sau în cazul unei implementări nesatisfăcătoare a observațiilor Comisiei de către agenția națională, Comisia poate pune în aplicare orice măsură de precauție și orice măsură corectivă necesară pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii în conformitate cu articolul 131 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul financiar. [AM 137]
Articolul 24a
Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură
La nivelul Uniunii, EACEA răspunde de gestionarea tuturor etapelor granturilor acordate pentru acțiunile programului, enumerate la articolul 7, prezentate de organizații la nivel european sau de platforme, pentru activități desfășurate de echipe de voluntari în domeniile prioritare identificate la nivel european și pentru activități de sprijinire a operațiunilor de ajutor umanitar în țări terțe.
EACEA răspunde, de asemenea, de acreditarea (și anume, eticheta de calitate) și monitorizarea organizațiilor la nivel european sau platformelor însărcinate cu punerea în aplicare a programelor naționale sau a fondurilor Uniunii cu gestiune partajată și a organizațiilor care doresc să desfășoare activități de sprijinire a operațiunilor de ajutor umanitar. [AM 138]
Articolul 25
Audituri
1. Auditurile cu privire la utilizarea contribuției Uniunii, efectuate de persoane sau entități, inclusiv de alte persoane decât cele mandatate de instituțiile sau organismele Uniunii, constituie baza asigurării globale în temeiul articolului [127] din Regulamentul financiar , ele trebuie să fie realizate pe baza acelorași criterii în toate statele membre . [AM 139]
2. Autoritatea națională desemnează un organism de audit independent. Organismul de audit independent emite un aviz de audit referitor la declarația anuală privind gestionarea menționată la [articolul 155 alineatul (1)] din Regulamentul financiar.
3. Organismul de audit independent:
(a) |
are competențele profesionale necesare pentru efectuarea de audituri în sectorul public; |
(b) |
se asigură că auditurile sale iau în considerare standardele de audit acceptate pe plan internațional și |
(c) |
nu se află într-o situație de conflict de interese cu privire la entitatea juridică din care face parte agenția națională menționată la articolul 23 și este independent, în ceea ce privește funcțiile acestuia, față de entitatea juridică din care face parte agenția națională. |
4. Organismul de audit independent acordă Comisiei și reprezentanților săi, precum și Curții de Conturi acces deplin la toate documentele și rapoartele utilizate la elaborarea avizului de audit pe care îl emite referitor la declarația privind gestionarea a agenției naționale.
CAPITOLUL X
SISTEMUL DE CONTROL
Articolul 26
Principiile sistemului de control
1. Comisia este responsabilă de controalele de supervizare cu privire la acțiunile și activitățile Corpului european de solidaritate gestionate de agențiile naționale. Ea stabilește cerințele minime pentru controalele efectuate de agenția națională și de organismul de audit independent.
2. Agențiile naționale sunt responsabile de controalele primare ale beneficiarilor de granturi pentru acțiunile Corpului european de solidaritate care le sunt încredințate. Aceste controale sunt proporționale și adecvate și oferă o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că granturile acordate sunt utilizate în conformitate cu destinația lor și cu normele aplicabile ale Uniunii. [AM 140]
3. În ceea ce privește fondurile transferate către agențiile naționale, Comisia asigură coordonarea adecvată a controalelor sale cu autoritățile naționale și cu agențiile naționale, pe baza principiului auditului unic și în urma unei analize bazate pe riscuri. Prezenta dispoziție nu se aplică investigațiilor efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF).
Articolul 27
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
În cazul în care o țară terță participă la program în baza unei decizii adoptate în temeiul unui acord internațional sau în temeiul oricărui alt instrument juridic, țara terță acordă drepturile și accesul necesar pentru ca ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi Europeană să își exercite în mod exhaustiv competențele. În cazul OLAF, astfel de drepturi includ dreptul de a efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF).
CAPITOLUL XI
COMPLEMENTARITATE
Articolul 28
Complementaritatea acțiunii Uniunii
1. Acțiunile Corpului european de solidaritate sunt consecvente și complementare cu politicile, instrumentele și programele relevante de la nivelul Uniunii, în special cu programul Erasmus, cu fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și cu programul Drepturi și valori, precum și cu rețelele existente la nivelul Uniunii care sunt relevante pentru activitățile Corpului european de solidaritate. [AM 141]
2. Acțiunile Corpului european de solidaritate sunt, de asemenea, consecvente și complementare cu nu înlocuiesc politicile, programele și instrumentele relevante de la nivel național , regional și local din țările participante și sunt consecvente și complementare cu acestea . În acest sens, Comisia, autoritățile naționale și agențiile naționale efectuează schimburi de informații cu privire la sistemele și prioritățile existente la nivel național legate de solidaritate și tineret, pe de o parte, și de acțiunile din cadrul Corpului european de solidaritate, pe de altă parte, cu scopul de a avea drept bază bunele practici relevante și de a obține eficiență și eficacitate. [AM 142]
2a. Pentru a maximiza eficacitatea finanțării din partea Uniunii și impactul programului, autoritățile relevante de la toate nivelurile încearcă să stabilească sinergii între toate programele în mod coerent. Aceste sinergii nu conduc la utilizarea fondurilor pentru urmărirea altor obiective decât cele prevăzute în prezentul regulament. Eventualele sinergii și complementarități au drept rezultat proceduri simplificate de candidare la nivelul de punere în aplicare, însoțite de orientări relevante privind punerea în aplicare. [AM 143]
3. Acțiunile desfășurate de Corpul european de solidaritate în țările terțe menționate la articolul 11 sunt mai ales consecvente și complementare cu alte domenii ale acțiunii externe a Uniunii, în special cu politica de ajutor umanitar, cu politica de cooperare pentru dezvoltare, cu politica de securitate, cu politica de extindere, cu politica de vecinătate și cu mecanismul de protecție civilă al Uniunii. [AM 144]
4. O acțiune care a beneficiat de o contribuție în cadrul programului poate primi o contribuție și din partea oricărui alt program al Uniunii, cu condiția ca aceste contribuții să nu acopere aceleași costuri. Fiecărei contribuții la acțiune i se aplică normele programului Uniunii de la care provine contribuția respectivă. Finanțarea cumulativă nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii, iar sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat în mod proporțional, în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile de acordare a sprijinului.
5. În cazul în care programul și fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) menționate la articolul 1 din [Regulamentul (UE) XX RDC] sprijină financiar în comun aceeași acțiune, aceasta este pusă în aplicare în conformitate cu normele stabilite în prezentul regulament, inclusiv cu normele privind recuperarea sumelor plătite în mod nejustificat.
6. Acțiunile eligibile în cadrul programului care au fost evaluate în cursul unei cereri de propuneri lansate în temeiul programului și care respectă cerințele minime de calitate din cererea de propuneri respectivă, dar care nu sunt finanțate din cauza constrângerilor bugetare, pot fi selectate pentru a beneficia de finanțare din Fondul european de dezvoltare regională, din Fondul de coeziune, din Fondul social european plus sau din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în conformitate cu articolul [65] alineatul (7) și cu articolul [8] din Regulamentul (UE) XX [Regulamentul privind dispozițiile comune] sau cu Regulamentul (UE) XX [privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune], cu condiția ca aceste acțiuni să fie consecvente cu obiectivele programului în cauză. Se aplică normele fondului care furnizează sprijinul.
CAPITOLUL XII
DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE
Articolul 29
Exercitarea delegării de competențe
1. Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în condițiile prevăzute la prezentul articol.
2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul articolele 12, 18 și 19 se conferă Comisiei pe durata programului. [AM 145]
3. Delegarea de competențe prevăzută la articolul articolele 12, 18 și 19 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 146]
4. Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia se consultă cu experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016.
5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
6. Un act delegat adoptat în temeiul articolului articolelor 12, 18 și 19 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a ridicat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înaintea expirării termenului respectiv, ambele instituții au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se amână cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 147]
Articolul 30
Procedura comitetului
1. Comisia este asistată de un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 31
Abrogare
Regulamentul (UE) [privind Corpul european de solidaritate] și Regulamentul (UE) nr. 375/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021.
Articolul 32
Dispoziții tranzitorii
1. Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor vizate înainte de încheierea lor, în temeiul [Regulamentului privind Corpul european de solidaritate] sau în temeiul Regulamentului (UE) nr. 375/2014. Aceste regulamente continuă să se aplice acțiunilor vizate până la încheierea lor.
2. Pachetul financiar pentru program poate include, de asemenea, cheltuieli de asistență tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între program și măsurile adoptate în temeiul [Regulamentului privind Corpul european de solidaritate] sau în temeiul Regulamentului (UE) nr. 375/2014.
3. Dacă este necesar, pot fi introduse în buget credite pentru perioada de după 2027, pentru a acoperi cheltuielile prevăzute la articolul 12 alineatul (2) și pentru a permite gestionarea acțiunilor și a activităților nefinalizate până la 31 decembrie 2027.
4. Statele membre asigură, la nivel național, tranziția fără probleme de la acțiunile desfășurate în contextul programului „Corpul european de solidaritate” (2018-2020) la cele care urmează să fie implementate în cadrul acestui program.
Articolul 33
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a [douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la …,
Pentru Parlamentul European,
Președintele
Pentru Consiliu,
Președintele
(1) JO C 62, 15.2.2019, p. 201.
(2) JO C 86, 7.3.2019, p. 282.
(3) Poziția Parlamentului European din 12 martie 2019.
(4) Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Corpul european de solidaritate”, COM(2016)0942.
(5) Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a „Erasmus+”: programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 50).
(6) Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a Corpului voluntar european de ajutor umanitar (inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”) (JO L 122, 24.4.2014, p. 1).
(7) Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un cadru european privind ucenicii de calitate și eficace (JO C 153, 2.5.2018, p. 1). 10 martie 2014 privind un cadru de calitate pentru stagii (JO C 88, 27.3.2014, p. 1).
(8) Regulamentul (UE) 2016/589 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2016 privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), accesul lucrătorilor la servicii de mobilitate și integrarea mai bună a piețelor forței de muncă și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 492/2011 și (UE) nr. 1296/2013 (JO L 107, 22.4.2016, p. 1).
(9) Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).
(10) Decizia de punere în aplicare 2013/776/UE a Comisiei din 18 decembrie 2013 de stabilire a „Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură” și de abrogare a Deciziei 2009/336/CE (JO L 343, 19.12.2013, p. 46).
(11) Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).
(12) Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Cadrul european de interoperabilitate – Strategie de implementare”, COM(2017)0134.
(13) [Trimitere în așteptare la Regulamentul financiar].
(14) Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).
(15) Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).
(16) Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).
(17) Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).
(18) Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).
(19) [Trimitere în așteptare la noua Decizie a Consiliului privind asocierea TTPM].
(20) Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, COM(2017)0623.
(21) Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).
(22) Directiva (UE) 2016/801 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, formare profesională, servicii de voluntariat, programe de schimb de elevi sau proiecte educaționale și muncă au pair (JO L 132, 21.5.2016, p. 21).
(23) Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).
(24) Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).
(25) Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (JO C 326, 26.10.2012, p. 391).
(26) Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).
(27) Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).
(28) Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).
ANEXĂ
Indicatorii utilizați pentru monitorizare și raportare Programul este monitorizat îndeaproape pentru a se evalua măsura în care au fost îndeplinite obiectivul general și cele specifice, precum și pentru a se verifica realizările, rezultatele și impactul acestuia. În acest scop, se prevede un cadru minim al indicatorilor, care să constituie baza unui viitor program detaliat de monitorizare a realizărilor, rezultatelor impactului programului, inclusiv un set extins de indicatori calitativi și cantitativi : [AM 148]
(a) |
numărul de participanți la activități de solidaritate; |
(b) |
procentul de participanți care provin din medii cu oportunități reduse; și [AM 149] |
(c) |
numărul de organizații care dețin eticheta de calitate a Corpului european de solidaritate. ; [AM 150] |
(ca) |
numărul de participanți la locurile de muncă (naționale și transfrontaliere), defalcat pe țară, vârstă, gen, pregătire profesională și nivel de instruire; [AM 151] |
(cb) |
numărul de participanți la proiectele de solidaritate, defalcat pe țară, vârstă, gen, pregătire profesională și nivel de instruire; [AM 152] |
(cc) |
numărul de organizații a căror etichetă de calitate a fost revocată; [AM 153] |
(cd) |
numărul de organizații care dețin o etichetă de calitate, defalcat pe țară și în funcție de finanțarea primită; [AM 154] |
(ce) |
numărul de tineri participanți cu mai puține oportunități; [AM 155] |
(cf) |
numărul participanților care raportează rezultate pozitive ale învățării; [AM 156] |
(cg) |
numărul participanților în cazul cărora rezultatele învățării au fost recunoscute printr-un certificat cum ar fi, de exemplu, Youthpass, sau au primit o altă formă de recunoaștere oficială a participării lor la Corpul european de solidaritate; [AM 157] |
(ch) |
gradul general de satisfacție al participanților privind calitatea activităților; precum și [AM 158] |
(ci) |
numărul de persoane sprijinite direct sau indirect prin activități de solidaritate. [AM 159] |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/252 |
P8_TA(2019)0151
Legea privind securitatea cibernetică ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ENISA, „Agenția UE pentru securitate cibernetică”, de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 și privind certificarea de securitate cibernetică pentru tehnologia informației și comunicațiilor („Legea privind securitatea cibernetică”) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/43)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0477), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0310/2017), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 februarie 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 31 ianuarie 2018 (2), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, al Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0264/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2017)0225
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică ▌) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (Regulamentul privind securitatea cibernetică)
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/881.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/254 |
P8_TA(2019)0152
Practicile comerciale neloiale dintre întreprinderi în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale dintre întreprinderi în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/44)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0173), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0139/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 iulie 2018 (2), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 ianuarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0309/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
aprobă declarația sa, anexată la prezenta rezoluție; |
3. |
aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
4. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
5. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0082
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Directivei (UE) 2019/… a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale dintre întreprinderi în cadrul lanțului de aprovizionare agricol și alimentar
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2019/633.)
ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISALTIVĂ
Declarația Parlamentului European referitoare la alianțele de cumpărare
Parlamentul European, deși recunoaște posibilul rol jucat de alianțele de cumpărători în ceea ce privește introducerea unor elemente de eficiență economică în cadrul lanțului de aprovizionare agricol și alimentar, subliniază că informațiile lacunare din domeniu nu permit evaluarea efectelor economice ale unor astfel de alianțe de cumpărători asupra funcționării lanțului de aprovizionare.
În acest sens, Parlamentul European invită Comisia să lanseze fără întârziere o analiză aprofundată a amplorii fenomenului și a impactului acestor alianțe de cumpărare naționale și internaționale asupra funcționării economice a lanțului de aprovizionare agricol și alimentar.
Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei cu privire la transparența piețelor agricole și alimentare
Parlamentul European, Consiliul și Comisia subliniază că transparența piețelor agricole și alimentare reprezintă un element esențial al unei bune funcționări a lanțului de aprovizionare agricol și cu alimente, scopul fiind ca operatorii economici și autoritățile publice să facă alegeri mai bine informate, precum și ca operatorii să înțeleagă mai bine evoluțiile pieței. Comisia este încurajată să își continue lucrările în curs pentru a îmbunătăți transparența pieței la nivelul UE. Acestea pot include consolidarea activității privind observatoarele pieței din UE și îmbunătățirea colectării datelor statistice necesare pentru analiza mecanismelor de formare a prețurilor de-a lungul lanțului de aprovizionare agricol și cu alimente.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/257 |
P8_TA(2019)0153
Inițiativa cetățenească europeană ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenească europeană (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/45)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0482), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0308/2017), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 martie 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 23 martie 2018 (2), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizele Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru petiții (A8-0226/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2017)0220
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenească europeană
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/788.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/258 |
P8_TA(2019)0154
Importul bunurilor culturale ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind importul bunurilor culturale (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/46)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0375), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0227/2017), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru comerț internațional și ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0308/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (1); |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 25 octombrie 2018 (Texte adoptate, P8_TA(2018)0418).
P8_TC1-COD(2017)0158
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea și importul bunurilor culturale
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/880.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/259 |
P8_TA(2019)0155
Protecția datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în ceea ce privește o procedură de verificare legată de încălcări ale normelor de protecție a datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/47)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0636), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 224 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0413/2018), |
— |
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 25 ianuarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și, de asemenea, avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0435/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0336
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește o procedură de verificare cu privire la încălcări ale normelor privind protecția datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE, Euratom) 2019/493.)
Miercuri, 13 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/260 |
P8_TA(2019)0159
Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: exceptarea Băncii Angliei de la cerințele de transparență pretranzacționare și posttranzacționare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014
Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 ianuarie 2019 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/1799 în ceea ce privește exceptarea Băncii Angliei de la cerințele de transparență pretranzacționare și posttranzacționare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA))
(2021/C 23/48)
Parlamentul European,
— |
având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2019)00793), |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei din 30 ianuarie 2019 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 21 februarie 2019, |
— |
având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 1 alineatul (9) și articolul 50 alineatul (5), |
— |
având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
— |
având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât actul delegat de modificare conține amendamente importante vizând să asigure faptul că Banca Angliei va beneficia în continuare de exceptările în vigoare în temeiul articolului 1 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, după schimbarea statutului Regatului Unit, care va deveni o țară terță; |
B. |
întrucât Parlamentul recunoaște importanța adoptării rapide a acestui act, pentru a garanta că Uniunea Europeană este pregătită de eventualitatea retragerii Regatului Unit din Uniune fără un acord de retragere, |
1. |
declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/261 |
P8_TA(2019)0160
Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat de modificare a Regulamentului (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista entităților care beneficiază de excepție
Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 ianuarie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista entităților care beneficiază de excepție (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA))
(2021/C 23/49)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2019)00794), |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei din 30 ianuarie 2019 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 21 februarie 2019, |
— |
având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării (1), în special articolul 2 alineatul (4) și articolul 30 alineatul (5), |
— |
având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
— |
având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât actul delegat conține amendamente importante vizând să asigure faptul că banca centrală a Regatului Unit și organismele publice însărcinate cu gestionarea datoriei publice sau care intervin în gestiunea acesteia vor fi exceptate de la obligația de raportare prevăzută la articolul 4 și de la cerințele de transparență în caz de reutilizare prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (UE) 2015/2365; |
B. |
întrucât Parlamentul recunoaște importanța adoptării rapide a acestui act, pentru a garanta că Uniunea Europeană este pregătită de eventualitatea retragerii Regatului Unit din Uniune fără un acord de retragere, |
1. |
declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/262 |
P8_TA(2019)0161
Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista entităților care beneficiază de excepție
Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 ianuarie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista entităților care beneficiază de excepție (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))
(2021/C 23/50)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2019)00791), |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei din 30 ianuarie 2019 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 21 februarie 2019, |
— |
având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 1 alineatul (6) și articolul 82 alineatul (6), |
— |
având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
— |
având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât actul delegat conține amendamente importante vizând să asigure faptul că banca centrală a Regatului Unit și organismele publice însărcinate cu gestionarea datoriei publice sau care intervin în gestiunea acesteia vor fi exceptate de la obligațiile de compensare și de raportare, precum și de la cerința de a le aplica tranzacțiilor necompensate tehnici de atenuare a riscurilor, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
B. |
întrucât Parlamentul recunoaște importanța adoptării rapide a acestui act, pentru a garanta că Uniunea Europeană este pregătită de eventualitatea retragerii Regatului Unit din Uniune fără un acord de retragere, |
1. |
declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/263 |
P8_TA(2019)0162
Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: excluderea Băncii Angliei și a Oficiului de administrare a datoriei Regatului Unit din domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 596/2014
Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 ianuarie 2019 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2016/522 în ceea ce privește excluderea Băncii Angliei și a Oficiului de administrare a datoriei Regatului Unit din domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 596/2014 (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA))
(2021/C 23/51)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2019)00792), |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei din 30 ianuarie 2019 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 21 februarie 2019, |
— |
având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (1), în special articolul 6 alineatul (5) și articolul 35 alineatul (5), |
— |
având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
— |
având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât actul delegat de modificare conține amendamente importante vizând să asigure faptul că Banca Angliei și Oficiul de administrare a datoriei Regatului Unit vor beneficia în continuare de exceptările în vigoare în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 596/2014, după schimbarea statutului Regatului Unit, care va deveni o țară terță; |
B. |
întrucât Parlamentul recunoaște importanța adoptării rapide a acestui act, pentru a garanta că Uniunea Europeană este pregătită de eventualitatea retragerii Regatului Unit din Uniune fără un acord de retragere, |
1. |
declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/264 |
P8_TA(2019)0163
Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: posibilitatea de a ajusta numărul mediu zilnic de tranzacții pentru o acțiune în cazul în care locul de tranzacționare cu cea mai mare cifră de afaceri a acțiunii respective se află în afara Uniunii
Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 13 februarie 2019 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/588 în ceea ce privește posibilitatea de a ajusta numărul mediu zilnic de tranzacții pentru o acțiune în cazul în care locul de tranzacționare cu cea mai mare cifră de afaceri a acțiunii respective se află în afara Uniunii (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA))
(2021/C 23/52)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2019)00904), |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei din 21 februarie 2019 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la Regulamentul delegat, |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 4 martie 2019, |
— |
având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 49 alineatul (3), |
— |
având în vedere articolul 10 alineatul (1) și articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (2), |
— |
având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare privind modificarea Regulamentului delegat (UE) 2017/588 (RTS11) al Comisiei, transmisă de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe la 8 noiembrie 2018, în temeiul articolului 49 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE, |
— |
având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
— |
având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât actul delegat conține modificări importante pentru a menține competitivitatea locurilor de tranzacționare din UE care oferă tranzacții cu acele acțiuni care sunt admise la tranzacționare sau sunt tranzacționate în Uniune și într-o țară terță concomitent și în cazul în care locul de tranzacționare cu cea mai mare cifră de afaceri pentru aceste acțiuni este situat în afara Uniunii; |
B. |
întrucât Parlamentul recunoaște importanța adoptării rapide a acestui act, pentru a garanta că Uniunea Europeană este pregătită de eventualitatea retragerii Regatului Unit din Uniune fără un acord de retragere, |
C. |
întrucât Parlamentul consideră că standardele tehnice de reglementare adoptate nu sunt „identice” cu proiectul de standarde tehnice de reglementare prezentat de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe, ca urmare a modificării proiectului respectiv de către Comisie și consideră că are la dispoziție trei luni („perioada de control”) pentru a formula obiecțiuni la standardele tehnice de reglementare; întrucât Parlamentul îndeamnă Comisia să indice perioada de control de o lună numai în cazurile în care Comisia a adoptat fără modificări proiectele prezentate de autoritățile europene de supraveghere, adică atunci când proiectul și standardele tehnice de reglementare adoptate sunt „identice”, |
1. |
declară că nu formulează obiecțiuni la Regulamentul delegat; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/266 |
P8_TA(2019)0165
Autorizația generală de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului prin acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/53)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0891), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0513/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 6 martie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0071/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură preluând propunerea Comisiei; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0435
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului prin acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/496.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/267 |
P8_TA(2019)0166
Continuarea programelor de cooperare teritorială PEACE IV (Irlanda-Regatul Unit) și Regatul Unit-Irlanda (Irlanda-Irlanda de Nord-Scoția) în contextul retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului pentru a se permite continuarea programelor de cooperare teritorială PEACE IV (Irlanda-Regatul Unit) și Regatul Unit-Irlanda (Irlanda-Irlanda de Nord-Scoția) în contextul retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/54)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0892), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0512/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 februarie 2019 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8–0021/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.
P8_TC1-COD(2018)0432
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului pentru a se permite continuarea programelor de cooperare teritorială PEACE IV (Irlanda-Regatul Unit) și Regatul Unit-Irlanda (Irlanda-Irlanda de Nord-Scoția) în contextul retragerii Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/491.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/268 |
P8_TA(2019)0167
Continuarea activităților de mobilitate în scopul învățării aflate în curs de desfășurare în cadrul programului Erasmus+ în contextul retragerii Regatului Unit din UE ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor pentru continuarea activităților de mobilitate în scopul învățării aflate în curs de desfășurare în cadrul programului Erasmus+ în contextul retragerii Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord („Regatul Unit”) din Uniunea Europeană (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/55)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0065), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 165 articolul (4) și articolul 166 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0040/2019), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 februarie 2019 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0082/2019), |
1. |
adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.
P8_TC1-COD(2019)0030
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor pentru continuarea activităților de mobilitate în scopul învățării aflate în curs de desfășurare în cadrul programului Erasmus+ stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1288/2013, în contextul retragerii Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/499.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/269 |
P8_TA(2019)0168
Siguranța aviației, având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniune ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite aspecte ale siguranței aviației, având în vedere retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/56)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0894), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0514/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 februarie 2019 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0061/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.
P8_TC1-COD(2018)0434
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite aspecte ale siguranței aviației, având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/494.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/270 |
P8_TA(2019)0169
Acordul de cooperare pentru parteneriat și dezvoltare dintre UE și Afganistan ***
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Islamică Afganistan, pe de altă parte (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/57)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15093/2016), |
— |
având în vedere proiectul de acord de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Islamică Afganistan, pe de altă parte (05385/2015), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207, articolul 209, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0107/2018), |
— |
având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 13 martie 2019 (1) referitoare la proiectul de decizie , |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0026/2019), |
1. |
aprobă încheierea acordului; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Afganistan. |
(1) Texte adoptate, P8_TA(2019)0170.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/271 |
P8_TA(2019)0170
Acordul de cooperare pentru parteneriat și dezvoltare dintre UE și Afganistan (rezoluție)
Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Islamică Afganistan, pe de altă parte (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE))
(2021/C 23/58)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15093/2016), |
— |
având în vedere Acordul de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Islamică Afganistan, pe de altă parte (1), semnat la 18 februarie 2017 de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu la 6 februarie 2018 în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), cu articolele 207, 209, 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (C8-0107/2018), |
— |
având în vedere rezoluția sa legislativă din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului (2), |
— |
având în vedere aplicarea provizorie a părților din Acordul de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea (CAPD), care intră în sfera de competență exclusivă a UE începând cu 1 decembrie 2017, |
— |
având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la negocierile privind un acord de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea (3), |
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Afganistan, în special Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la o nouă strategie pentru Afganistan (4), Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la controlul bugetar al asistenței financiare acordate de UE Afganistanului (5), Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la rolul regional al Pakistanului și relațiile sale politice cu UE (6), Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa cu moartea (7), Rezoluția din 26 noiembrie 2015 referitoare la Afganistan, în special asasinatele din provincia Zabul (8), Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la atacurile asupra spitalelor și școlilor, încălcări ale dreptului umanitar internațional (9), precum și Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la abordarea deplasărilor refugiaților și migranților: rolul acțiunii externe a UE (10), Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la relațiile politice ale UE cu India (11) și Rezoluția sa din 14 decembrie 2017 referitoare la situația din Afganistan (12), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2018 și din 16 octombrie 2017 referitoare la Afganistan, |
— |
având în vedere comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei din 24 iulie 2017 adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Elemente pentru o strategie a UE privind Afganistanul” (JOIN(2017)0031), |
— |
având în vedere Programul indicativ multianual 2014-2020 pentru Afganistan, din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare al Uniunii, |
— |
având în vedere Foaia de parcurs a UE în vederea stabilirii unui cadru de dialog cu societatea civilă din Afganistan pentru perioada 2018-2020, |
— |
având în vedere încheierea Misiunii de Poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL Afganistan) în 2016, |
— |
având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 10 septembrie 2018 intitulat „Situația din Afganistan și implicațiile sale pentru pacea și securitatea internațională”, |
— |
având în vedere Calea comună de urmat privind unele aspecte legate de migrație UE-Afganistan, din 2 octombrie 2016, |
— |
având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 2210 (2015) și 2344 (2017), precum și mandatul misiunii ONU de asistență în Afganistan (UNAMA), |
— |
având în vedere raportul din 12 aprilie 2017 al raportorului special al ONU pentru drepturile omului ale persoanele strămutate în interiorul țării referitor la misiunea sa în Afganistan, |
— |
având în vedere cererea procurorului-șef al Curții Penale Internaționale (CPI), Fatou Bensouda, din 3 noiembrie 2017, de a începe o investigație cu privire la crimele de război și la crimele împotriva umanității care se presupune că au fost comise în Afganistan începând din 1 mai 2003, |
— |
având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
— |
având în vedere Conferința ministerială de la Geneva privind Afganistanul din 27-28 noiembrie 2018, |
— |
având în vedere rezultatele Conferinței internaționale de la Bruxelles privind Afganistanul din 5 octombrie 2016, coprezidată de Uniunea Europeană, precum și angajamentele reciproce asumate la conferințele internaționale privind Afganistanul organizate la Bonn la 5 decembrie 2011, la Tokyo la 8 iulie 2012 și la Londra la 4 decembrie 2014, |
— |
având în vedere Conferința de la Tașkent privind Afganistanul din 26-27 martie 2018, |
— |
având în vedere procesul „Inima Asiei”, lansat la Istanbul la 2 noiembrie 2011, |
— |
având în vedere Declarația de la Kabul din 22 decembrie 2002 privind relațiile de bună-vecinătate, |
— |
având în vedere Forța internațională de asistență în materie de securitate (ISAF) (2003-2014) sub egida ONU, condusă de NATO, precum și concluziile summitului NATO de la Bruxelles din 24-25 mai 2017 în ceea ce privește continuarea misiunii sale de formare, consiliere și asistență „Sprijin ferm” (din 2014 până în prezent), |
— |
având în vedere Planul de răspuns umanitar 2018-2021 al Afganistanului, |
— |
având în vedere Cadrul de autonomie prin intermediul răspunderii reciproce, convenit la Conferința de la Bruxelles privind Afganistanul din 4-5 octombrie 2016, |
— |
având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe, avizul Comisiei pentru dezvoltare și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru comerț internațional (A8-0058/2019), |
A. |
întrucât, la 10 noiembrie 2011, Consiliul a adoptat o decizie prin care autoriza Comisia Europeană să negocieze un CAPD între Uniunea Europeană și Republica Islamică Afganistan (13); întrucât CAPD a fost aplicat provizoriu și parțial de la 1 decembrie 2017, înainte ca Parlamentul European să își dea consimțământul cu privire la acesta; |
B. |
întrucât, la 13 ianuarie 2016, VP/ÎR și Comisia au prezentat Consiliului Propunerea comună de decizii ale Consiliului privind semnarea și încheierea CAPD, ca un acord între Uniunea Europeană și Afganistan („relevant numai pentru UE”); |
C. |
întrucât, deși și-au exprimat acordul cu privire la conținutul acordului, statele membre și-au exprimat preferința pentru un acord „mixt” cu aplicare provizorie, solicitând, prin urmare, Comisiei și VP/ÎR să revizuiască propunerile în consecință pentru a ține seama de aplicarea mixtă și provizorie; |
D. |
întrucât CAPD a fost semnat la 18 februarie 2017; |
E. |
întrucât CAPD va sta la baza relațiilor UE-afgane pentru următorii zece ani și ar putea fi extins automat pentru perioade de cinci ani; |
F. |
întrucât Parlamentul a fost parțial, dar nu complet informat în decursul negocierilor; întrucât Parlamentul a primit directivele de negociere ale Consiliului destinate Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) doar la 16 martie 2018, în loc de noiembrie 2011, când Parlamentul a fost informat cu privire la decizia de a iniția negocieri; |
G. |
întrucât acest cadru juridic se bazează pe Strategia actuală a UE privind Afganistanul, precum și pe asistența financiară externă extinsă din partea UE; |
H. |
întrucât CAPD va fi prima relație contractuală dintre UE și Afganistan, confirmând angajamentul UE față de dezvoltarea viitoare a Afganistanului în cursul „deceniului de transformare” (2014-2024), consolidând legăturile istorice, politice și economice dintre cele două părți; |
I. |
întrucât CAPD reflectă principiile și condițiile care vor sta la baza viitorului parteneriat UE-Afganistan (titlul I și II), inclusiv dispozițiile privind aspectele esențiale referitoare la drepturile omului și neproliferarea armelor de distrugere în masă (ADM); întrucât CAPD prevede posibilitatea cooperării într-o gamă largă de domenii, inclusiv în domeniul dezvoltării (titlul III), al comerțului și investițiilor (titlul IV), al justiției și statului de drept (titlul V), al combaterii crimei organizate, a spălării banilor și a drogurilor, al cooperării privind migrația și al unui potențial viitor acord de readmisie, precum și al cooperării sectoriale (titlul VI); |
J. |
întrucât CAPD va permite, de asemenea, UE și Afganistanului să abordeze în comun provocările globale, cum ar fi securitatea nucleară, neproliferarea și schimbările climatice; |
K. |
întrucât Afganistanul se află într-un moment crucial, ceea ce înseamnă că, dacă nu se vor mai face eforturi, toate eforturile, progresele și sacrificiile făcute până în prezent în ceea ce privește dezvoltarea Afganistanului riscă să fi fost în zadar; |
L. |
întrucât emergența amenințării teroriste din partea grupului cunoscut ca Statul Islamic – Provincia Khorasan (IS-KP), având legături cu Daesh, a contribuit semnificativ la degradarea într-o măsură și mai mare a situației de securitate; întrucât, în mai 2018, guvernul afgan controla 56 % din districtele Afganistanului și 56 % din teritoriu, respectiv 65 % din populație, 32 % dintre districte făcând obiectul unor contestații, iar 12 % aflându-se sub controlul insurgenților (14) (15); |
M. |
întrucât, începând din 2002, Uniunea Europeană și statele sale membre au reprezentat împreună cel mai mare donator internațional în sprijinul Afganistanului și al poporului său, oferind peste 3,66 miliarde EUR în ajutoare umanitare și pentru dezvoltare; întrucât, potrivit Programului indicativ multianual pentru Afganistan 2014-2020, se alocă un nou fond pentru dezvoltare în valoare de 1,4 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020; întrucât PIB-ul Afganistanului este în prezent de 20 de miliarde de dolari americani, iar ritmul de creștere a încetinit din 2014; întrucât economia afgană încă se confruntă cu o serie de provocări, cum ar fi corupția, colectarea scăzută a veniturilor, infrastructura slab dezvoltată și un nivel scăzut de creare de locuri de muncă; |
N. |
întrucât, din 2001, multe state membre ale UE, parteneri NATO și țări aliate au contribuit la stabilizarea și dezvoltarea Afganistanului cu resurse militare și civile, suferind pierderi importante de vieți omenești și alte daune; întrucât un Afganistan stabil și independent care se poate susține singur și care refuză să fie un refugiu sigur pentru grupurile teroriste se numără în continuare printre interesele principale de securitate ale NATO, UE și ale statelor sale membre; întrucât statele membre ale UE au în continuare peste 3 000 de cadre militare în Afganistan, care participă la Misiunea de sprijin ferm a NATO; |
O. |
întrucât există peste 2,5 milioane de refugiați înregistrați și între 2 și 3 milioane de afgani fără forme legale în Iran și Pakistan; întrucât există peste 2 milioane de persoane strămutate în interiorul țării în Afganistan, dintre care peste 300 000 au fost strămutate în 2018; întrucât multe dintre aceste persoane suferă de insecuritate alimentară, de adăpost necorespunzător, de acces insuficient la unități de îngrijire medicală și de lipsă de protecție și întrucât multe sunt copii clasificați drept extrem de vulnerabili la riscul de a face obiectul muncii copiilor, al abuzurilor sexuale sau al recrutării potențiale de către grupuri infracționale; întrucât mai mult de 450 000 de afgani s-au întors sau au fost deportați din Iran de la începutul anului 2018; întrucât Guvernul Pakistanului a anunțat că 1,7 milioane de refugiați afgani înregistrați în țară vor trebui să se întoarcă cu forța în Afganistan; |
P. |
întrucât, potrivit ONU, corupția din Afganistan subminează legitimitatea statului, reprezentând o amenințare serioasă pentru buna guvernanță și dezvoltarea durabilă prin împiedicarea „apariției unei economii reale”; |
Q. |
întrucât Afganistanul este o țară cu venituri scăzute, postconflict și fără ieșire la mare, care prezintă provocări speciale pentru comunitatea internațională și instituțiile sale; |
R. |
întrucât, potrivit Indicelui global de adaptare, Afganistanul este una dintre cele mai vulnerabile țări din lume în ceea ce privește schimbările climatice; |
S. |
întrucât apar noi amenințări și crize internaționale, din cauza cărora opinia publică nu se mai concentrează pe situația din Afganistan, nu mai sprijină această țară și nu mai este preocupată de ea; |
T. |
întrucât se estimează că 87 % dintre femeile afgane sunt victime ale violenței bazate pe gen; întrucât Afganistanul se află pe locul 153 din 160 de țări în Indicele inegalității de gen al ONU pe 2017; |
U. |
întrucât, în 2017, cultivarea opiului a atins un nivel record în Afganistan, cu o creștere de 63 % față de 2016; întrucât traficul ilicit de opiacee alimentează și mai mult instabilitatea și insurgența și crește finanțarea organizațiilor teroriste în Afganistan; |
V. |
întrucât, pentru prima dată, bugetul afgan din 2018 respectă standardele internaționale pentru previziuni și contabilitate; |
W. |
întrucât Misiunea de Poliție a UE în Afganistan s-a încheiat în 2016, după nouă ani de progrese, |
Aspecte politico-strategice
1. |
își menține angajamentul față de sprijinirea Guvernului afgan în eforturile sale vizând construirea unui viitor sigur și stabil pentru poporul afgan, prin realizarea de reforme esențiale menite să îmbunătățească guvernanța și statul de drept, să combată terorismul și extremismul, să realizeze o pace sustenabilă și o dezvoltare durabilă, să construiască instituții democratice legitime, să susțină reziliența în fața provocărilor de securitate naționale și regionale, să asigure respectarea drepturilor omului, inclusiv ale drepturilor femeilor, copiilor, minorităților etnice și religioase, să combată corupția și traficul de narcotice, să îmbunătățească sustenabilitatea finanțelor publice și să promoveze creșterea economică incluzivă și sustenabilă și dezvoltarea socială și rurală, asigurându-le tinerilor, care reprezintă două treimi din populație, un viitor mai bun; subliniază că este necesară o rezolvare pașnică a conflictului din Afganistan și că toate eforturile ar trebui îndreptate spre acest obiectiv, care este cel mai urgent; |
2. |
subliniază că dezvoltarea pe termen lung a Afganistanului va depinde de asumarea răspunderii, de buna guvernare, de asigurarea sustenabilă a securității umane, inclusiv de reducerea sărăciei și de crearea oportunităților de angajare, de accesul la serviciile sociale și medicale, de educație și de protecția libertăților fundamentale și a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor femeilor și minorităților; subliniază că economia trebuie gestionată în așa fel încât să asigure o creștere incluzivă și condiții favorabile investițiilor străine sustenabile, de care să beneficieze poporul afgan, respectând pe deplin standardele sociale, de mediu și în domeniul muncii; |
3. |
este preocupat de fragilitatea și instabilitatea guvernului central și de lipsa de control a acestuia într-o mare parte a țării, ceea ce amplifică impactul negativ al conflictului asupra populației civile; solicită UE și comunității internaționale să faciliteze medierea în cazuri cum ar fi chestiunile postelectorale nerezolvate; |
4. |
solicită UE să susțină eforturile depuse împotriva tendinței pe termen lung a tensiunilor interetnice care contribuie la dezintegrarea puterii centrale și să sprijine caracterul multietnic bogat al societății afgane; |
5. |
subliniază sprijinul său pe termen lung pentru alegeri credibile, libere, corecte și transparente, în conformitate cu standardele internaționale, și își exprimă sprijinul pentru observarea alegerilor de către UE în această țară, inclusiv observarea alegerilor prezidențiale din 2019; subliniază că, din cauza rivalităților politice continue, rezultatul acestor alegeri va avea un impact enorm asupra stabilității viitoare a guvernului afgan; |
6. |
evidențiază potențialul economic vast al țării datorat poziției sale geografice și resurselor sale umane și naturale; |
7. |
subliniază sprijinul financiar și politic substanțial al UE pentru dezvoltarea socială și economică a Afganistanului, ajutorul umanitar și conectivitatea regională; îndeamnă să se depună eforturi suplimentare pentru programarea comună între UE și statele sale membre; |
8. |
subliniază, în acest sens, necesitatea unei mai mari coordonări a politicii UE-SUA și a dialogului privind Afganistanul și temele regionale; |
9. |
salută comunicatul comun adoptat în cadrul Conferinței ministeriale de la Geneva privind Afganistanul din 27-28 noiembrie 2018, găzduită de ONU, având în vedere angajamentele asumate în cadrul Conferinței de la Bruxelles privind Afganistanul din 2016; |
Rolul și responsabilitatea actorilor regionali
10. |
reamintește că Afganistanul este o țară fără ieșire la mare situată la intersecția dintre Asia și Orientul Mijlociu și recunoaște că sprijinul și cooperarea pozitivă din partea țărilor vecine și a puterilor regionale, în special China, Iran, India, Rusia și Pakistan, sunt esențiale pentru stabilizarea, dezvoltarea și viabilitatea economică a Afganistanului; regretă că un Afganistan stabil și de succes nu constituie întotdeauna scopul final al acestor actori regionali și subliniază rolul crucial al țărilor respective în procesul de stabilizare și de pace; solicită țărilor vecine să se abțină pe viitor de la a bloca exporturile din Afganistan, astfel cum s-a întâmplat în trecut; |
11. |
subliniază că mobilitatea și activitatea susținută a rețelelor teroriste care își desfășoară activitatea în Afganistan, precum și în Pakistan, contribuie la instabilitatea situației în întreaga regiune; |
12. |
subliniază că Afganistanul face adesea obiectul unor obiective contradictorii ale puterilor regionale; le îndeamnă pe acestea să sprijine pe deplin eforturile de pace din Afganistan; sprijină forumurile de cooperare regională, cu toate acestea, este îngrijorat de implicarea în paralel, indirectă, a unora dintre vecinii Afganistanului în conflict, subminând eforturile de pace; face apel la acești vecini să se abțină de la a implica interpuși în rivalitățile lor din Afganistan și îndeamnă atât țările învecinate, cât și puterile regionale să coopereze pe deplin pentru realizarea unei păci sustenabile pe termen lung în Afganistan; |
13. |
îndeamnă UE să își intensifice eforturile de a dialoga și de a coopera cu partenerii regionali pentru a combate traficul de droguri, spălarea de bani, finanțarea terorismului și introducerea ilegală de persoane; |
14. |
subliniază importanța fundamentală a infrastructurii Afganistanului și a dezvoltării regionale pentru îmbunătățirea comerțului și conectivității între țările din Asia Centrală și Asia de Sud și ca factor stabilizator în regiune; |
15. |
solicită UE să includă considerații privind cooperarea UE-Afganistan în strategiile sale pentru Asia Centrală și de Sud; |
Securitatea și edificarea păcii
16. |
rămâne profund preocupat de deteriorarea continuă a situației de securitate din Afganistan și de câștigurile teritoriale în curs obținute de luptătorii talibani și de diverse grupări teroriste, cum ar fi IS-KP, care par să fie puternic întărite de prezența luptătorilor străini; condamnă ferm atacurile comise de aceștia împotriva civililor afgani, a forțelor de securitate, a instituțiilor și a societății civile; își reafirmă angajamentul deplin de a combate toate formele de terorism și aduce un omagiu tuturor forțelor coaliției și forțelor afgane, precum și populației civile, care au plătit prețul suprem pentru un Afganistan democratic, incluziv, prosper, sigur și stabil; observă că mai mult de jumătate dintre atacurile împotriva guvernului din 2018 au fost atribuite IS-K, al cărui obiectiv este de a destabiliza și a afecta procesul de reconciliere și de pace; observă cu preocupare că organizațiile jihadiste actuale, IS-KP, Al-Qaida și diferitele lor filiale, au reușit să se adapteze și să se înrădăcineze, reprezentând o provocare majoră la adresa securității Afganistanului, a regiunii și a Europei; |
17. |
subliniază sprijinul continuu al UE pentru procesul incluziv de pace și reconciliere condus și asumat de statul afgan, inclusiv punerea în aplicare a acordului de pace convenit cu Hezb-e-Islami; este pregătit să ofere contribuții concrete prin toate instrumentele UE imediat ce va exista un proces de pace semnificativ; face apel la talibani să denunțe violențele, să se alăture procesului de pace și să accepte Constituția afgană; își subliniază sprijinul pentru oferta de pace cuprinzătoare făcută în mod repetat talibanilor de către guvern; solicită societății civile să se implice pe deplin în aceste discuții; recunoaște că problema unei prezențe militare mixte internaționale va trebui soluționată, pentru a asista forțele de securitate afgane în stabilizarea țării și pentru a împiedica Afganistanul să devină din nou un refugiu sigur pentru grupurile teroriste și o sursă de instabilitate regională; solicită tuturor părților la conflict să respecte dreptul internațional umanitar; |
18. |
salută prima perioadă de încetare a focului din 2001, Eid al-Fitr, care a demonstrat o dorință larg răspândită de pace în rândul afganilor; solicită talibanilor să dea curs solicitărilor președintelui afgan privind o nouă perioadă de încetare a focului; |
19. |
subliniază că patru decenii de război și conflicte, începând de la invazia sovietică a Afganistanului în 1979, au dus la multe probleme nerezolvate cu care Afganistanul se confruntă în prezent; recunoaște, în această privință, rolul tinerilor și al diasporei afgane în procesul de construire a unui viitor sigur și mai bun pentru țară; solicită UE să sprijine justiția de tranziție pentru victimele violențelor; |
20. |
observă că, în urma încheierii, în decembrie 2016, a misiunii EUPOL Afganistan a PSAC, care furniza formare și consiliere specializată poliției naționale afgane și Ministerului de Interne, acțiunea Uniunii cu poliția afgană continuă prin instrumentele externe ale Uniunii Europene, cum ar fi Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace (IcSP), care finanțează, de asemenea, acțiunile de reconciliere; |
21. |
observă că misiunea Forței Internaționale de Asistență pentru Securitate (FIAS) a reconstruit de la zero cu succes forțele de securitate națională afgane, transformându-le într-o forță capabilă compusă din 352 000 de soldați și ofițeri de poliție, cu infanterie, poliție militară, servicii de informații, înlăturarea obstacolelor de pe drumuri, sprijin pentru luptă, capacități medicale, logistice și în domeniul aviatic, combătând astfel influența insurgenților în interiorul țării; |
22. |
observă că FIAS a creat un mediu sigur pentru îmbunătățirea guvernanței și a dezvoltării economice, care a dus la cel mai ridicat câștig procentual din rândul tuturor țărilor în ceea ce privește serviciile medicale de bază și alți indicatori de dezvoltare; constată că succesul FIAS a dus și la apariția unui peisaj mediatic dinamic și că milioane de afgani își exercită în prezent dreptul de vot; |
23. |
încurajează în continuare Misiunea de sprijin ferm a NATO pentru a continua formarea și supravegherea armatei afgane; încurajează statele membre să ofere cursuri de formare guvernelor național și locale din Afganistan pentru gestionarea civilă a crizelor; |
24. |
încurajează NATO și UE să colaboreze pentru a colecta informații cu privire la grupurile de insurgenți care amenință Afganistanul și să coordoneze în comun recomandările de politică pentru forțele de securitate afgane; |
25. |
regretă profund că talibanii și alte grupuri de insurgenți se folosesc de prezența UE și a comunității internaționale în Afganistan și de progresele înregistrate de acestea în scopuri propagandistice, pentru a promova discursul potrivit căruia forțele de ocupație străine sunt nocive pentru țară și pentru modul de viață al locuitorilor săi; încurajează UE și Guvernul afgan să contracareze această propagandă; |
26. |
subliniază faptul că lupta împotriva terorismului și a finanțării acestuia este esențială pentru crearea unui mediu propice pentru securitate în Afganistan; îndeamnă toți partenerii competenți să își sporească eforturile în vederea destructurării tuturor rețelelor de finanțare a terorismului, în special a rețelelor hawala și a donațiilor internaționale în acest scop, pentru a combate radicalizarea, extremismul și instrumentele de recrutare pe care organizațiile teroriste afgane continuă să se bazeze; |
27. |
îndeamnă Guvernul afgan să ia toate măsurile necesare pentru a asigura că prevenirea și combaterea răspândirii ideologiilor extremiste se află printre principalele sale priorități; |
28. |
sprijină Programul pentru pace și reconciliere în Afganistan, care reintegrează în societate membri talibani care se predau și renunță la violență; își manifestă aprecierea față de Regatul Unit care a contribuit deja cu peste 9 milioane GBP; |
29. |
solicită Guvernului Afganistanului să pună în aplicare pe deplin rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea și să garanteze participarea, protecția și drepturile femeilor pe întreg parcursul conflictului, de la prevenirea conflictului la reconstrucția postconflict; |
30. |
încurajează Guvernul afgan să elaboreze contramăsuri chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN) eficiente; îndeamnă UE să furnizeze sprijin operațional, tehnic și financiar pentru consolidarea capacităților CBRN; |
31. |
încurajează Guvernul afgan să își consolideze sistemele interne de control pentru a combate circulația răspândită a armelor de calibru mic și armament ușor (SALW), în conformitate cu standardele internaționale existente; |
Edificarea statală
32. |
încurajează Guvernul afgan și comunitatea internațională să își intensifice eforturile de combatere a corupției în țară, precum și de consolidare a instituțiilor cu capacitate mare de răspuns și favorabile incluziunii și de îmbunătățire a guvernanței locale ca etape critice în construirea unui stat stabil și legitim, capabil să prevină conflictele și mișcările de insurgență; solicită Guvernului afgan să consolideze capacitatea națională de recuperare a bunurilor furate prin intermediul unor programe precum Inițiativa de recuperare a activelor furate, gestionată de Grupul Băncii Mondiale și de Biroul ONU pentru droguri și criminalitate (UNODC); |
33. |
solicită Guvernului Afganistanului să sporească incluziunea politică, să consolideze răspunderea și să combată în mod activ corupția; |
34. |
subliniază că decalajul dintre administrațiile naționale și locale din Afganistan trebuie redus; recunoaște că această problemă ar putea fi eventual atenuată dacă Guvernul afgan ar asigura respectarea statutului care impune guvernatorilor regionali să fie prezenți în teritoriile pe care le reprezintă; |
35. |
invită UE să se asigure că fondurile europene sunt investite în proiecte care ajută populația afgană și să se asigure că se acordă un sprijin adecvat localităților în furnizarea de servicii esențiale și în dezvoltarea capacităților autorităților locale, pentru a garanta un nivel de trai elementar pentru populație, să asigure coordonarea dintre autoritățile centrale și cele locale, în vederea identificării unor priorități pentru investiții, să sporească sprijinul acordat societății civile, în special apărătorilor drepturilor omului, și, în particular, să acorde prioritate finanțării proiectelor în sprijinul unor actori care promovează asumarea răspunderii, drepturile omului și principiile democratice și care sprijină dialogul și mecanismele de soluționare a conflictelor ancorate la nivel local; |
36. |
solicită UE să își continue planul de eliminare treptată după încheierea misiunii EUPOL, care include asigurarea unei tranziții sustenabile a activităților către partenerii locali și internaționali ai EUPOL; îndeamnă toate părțile să își continue eforturile de dezvoltare a Poliției Naționale Afgane ca forță profesionistă de asigurare a siguranței și securității, de întărire a tuturor instituțiilor de aplicare a legii, cu un accent special pe independența sistemului judiciar, pe poliție și pe îmbunătățirea stării închisorilor afgane, precum și pe respectarea drepturilor deținuților; |
37. |
regretă eșecul campaniilor antidrog din Afganistan și eforturile insuficiente depuse pentru a viza laboratoare de droguri ale talibanilor și rețele internaționale de criminalitate organizată, care se află în centrul traficului de droguri și asigură finanțare pentru operațiunile talibane și teroriste; sprijină și susține noua strategie antidrog a Guvernului din Afganistan, susținută de UNODC; este preocupat de creșterea cultivării opiului în Afganistan (16) și solicită Guvernului Afganistanului să pună în aplicare politici specifice pentru a inversa această tendință; observă că este deosebit de important să se genereze alternative concrete și sustenabile la producția de mac opiaceu, care să fie puse la dispoziția producătorilor; |
38. |
subliniază că principalele surse de venit ale talibanilor sunt mineritul ilegal și producția de opiu; observă că, în prezent, se estimează că talibanii generează venituri cuprinse între 200 și 300 de milioane EUR pe an din activitățile de minerit ilegal; |
39. |
solicită adăugarea unui sistem adecvat de control și echilibru și creșterea transparenței pentru a asigura eficacitatea administrației publice, inclusiv a gestiunii financiare, precum și prevenirea oricărei utilizări abuzive a ajutorului extern sau pentru dezvoltare, în conformitate cu Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului; |
40. |
salută faptul că în 2016 UE a semnat un Contract de sprijin în vederea consolidării statului (SBC) cu Afganistanul, prin care alocă 200 de milioane EUR pe o perioadă de doi ani pentru sprijinirea bugetului în vederea întăririi instituțiilor guvernamentale și a creșterii resurselor pentru prioritățile de dezvoltare, cum ar fi generarea creșterii economice, reducerea sărăciei și combaterea corupției; subliniază că resursele trebuie utilizate în mod eficace; |
41. |
observă că SBC se bazează pe o analiză în general pozitivă a progreselor înregistrate de Afganistan în domenii-cheie de reformă; recunoaște importanța sublinierii obiectivelor prezentate de SBC și a condițiilor pentru finanțare; subliniază, de asemenea, importanța supravegherii și a monitorizării sistematice pentru a preveni utilizarea abuzivă; subliniază că este important ca guvernul afgan să se concentreze pe dezvoltare și stabilitate; invită Comisia să informeze periodic Parlamentul cu privire la punerea în aplicare a SBC și evidențiază faptul că constatările sale în acest sens ar trebui utilizate la pregătirea continuării operațiunii de sprijin bugetar pentru perioada 2018-2021; |
Societatea civilă și drepturile omului
42. |
salută faptul că CAPD UE – Afganistan scoate în evidență dialogul privind aspectele legate de drepturile omului, în special drepturile femeilor, copiilor și minorităților etnice și religioase, pentru a asigura accesul la resurse și a sprijini exercitarea deplină a drepturilor lor fundamentale, inclusiv prin angajarea mai multor femei în structurile guvernamentale din Afganistan, precum și în sistemele de securitate și judiciare; invită Afganistanul să depună eforturi în vederea eradicării tuturor formelor de violență și de discriminare împotriva femeilor și a fetelor; subliniază necesitatea de a depune mai multe eforturi pentru punerea în aplicare a dispozițiilor CAPD menționate în titlurile I și II; |
43. |
insistă ca UE să păstreze o poziție fermă în ceea ce privește punerea în aplicare a drepturilor omului și subliniază că respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului, îndeosebi a drepturilor femeilor și minorităților, precum și a statului de drept sunt elemente esențiale ale acordului; insistă ca UE să adopte măsuri specifice în cazul în care guvernul Afganistanului încalcă elemente esențiale ale acordului; |
44. |
reamintește că UE se concentrează în special pe îmbunătățirea condițiilor femeilor, copiilor, persoanelor cu handicap și ale persoanelor care trăiesc în sărăcie și că aceste grupuri au în special nevoie de asistență, inclusiv în domeniile sănătății și educației; |
45. |
salută poziția foarte importantă rezervată în acord egalității între femei și bărbați și politicilor aferente, precum și accentul puternic pus pe dezvoltarea societății civile; solicită UE să promoveze în continuare egalitatea dintre bărbați și femei și capacitarea femeilor prin eforturile sale în domeniul dezvoltării, ținând cont de faptul că schimbarea atitudinilor din societate față de rolul socio-economic al femeilor necesită măsuri însoțitoare de sensibilizare, de educare, precum și reforma cadrului normativ; |
46. |
subliniază nevoia de protejare a minorităților etnice și religioase, care sunt amenințate sau atacate; observă că grupul etnic șiit Hazara este vizat mai des decât alte grupuri și necesită, prin urmare, o atenție deosebită; |
47. |
solicită consolidarea și sprijinirea instituțiilor naționale și subnaționale legate de drepturile omului, a organizațiilor societății civile și a mediului universitar din Afganistan; îndeamnă omologii internaționali să încurajeze cooperarea și contactele mai strânse cu acești parteneri afgani; |
48. |
sprijină eforturile CPI de a asigura responsabilitatea pentru crimele de război și pentru crimele împotriva umanității care se presupune că au fost comise din mai 2003; |
49. |
este preocupat de numărul crescând de atacuri violente și deliberate asupra unităților medicale, a lucrătorilor din domeniul medical și de vizarea infrastructurii civile; îndeamnă toate părțile să își respecte obligațiile în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului și al dreptului internațional umanitar pentru a împiedica atacurile împotriva populației civile și infrastructurilor civile; |
50. |
invită guvernul afgan să introducă imediat un moratoriu privind utilizarea pedepsei cu moartea, ca un pas către abolirea acesteia; |
Dezvoltarea și comerțul
51. |
recunoaște că obiectivul final al ajutorului acordat de UE Afganistanului este de a ajuta guvernul și economia țării să eradicheze sărăcia și să se dezvolte în direcția unei stări de independență și creștere economică, cu dezvoltare internă și cooperare regională prin comerț exterior și investiții publice sustenabile, pentru a diminua dependența excesivă de ajutoarele străine, contribuind la dezvoltarea socială, economică și de mediu a Afganistanului; |
52. |
ia act de faptul că Afganistanul este unul dintre cei mai mari beneficiari din lume de ajutor pentru dezvoltare și că instituțiile UE s-au angajat să acorde țării un ajutor în valoare de 3,6 miliarde EUR în perioada 2002-2016; regretă că proporția afganilor care trăiesc în sărăcie a crescut de la 38 % (2012) la 55 % (2017) și evidențiază faptul că, din 2014, țara înregistrează o creștere lentă, odată cu retragerea forțelor internaționale de securitate, reducerile corespunzătoare ale subvențiilor internaționale, precum și înrăutățirea situației securității; |
53. |
subliniază nevoia de a combate nivelul ridicat de șomaj și sărăcia pentru a acționa în vederea instaurării păcii și stabilității în țară; |
54. |
subliniază că sunt necesare mai multe oportunități de angajare, pe lângă agricultură și desfășurarea de activități pentru guvern, pentru a evita ca tinerii să fie recrutați de talibani sau de alte rețele de insurgenți; |
55. |
salută Cadrul național pentru pace și dezvoltare al Afganistanului (ANPDF) din 2016 și Cadrul pentru autonomie prin intermediul răspunderii reciproce (SMAF), adoptate de guvernul afgan; solicită UE și statelor sale membre să sprijine în continuare, prin intermediul CAPD, prioritățile în materie de dezvoltare asumate de autoritățile afgane, în conformitate cu principiile eficacității dezvoltării; |
56. |
invită Înaltul Reprezentant pentru politica externă și de securitate și Comisia să evalueze periodic toate măsurile UE întreprinse în Afganistan, utilizând indicatori calitativi și cantitativi expliciți, în special în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare, buna guvernare, inclusiv sectorul justiției, respectarea drepturilor omului și securitatea; solicită, în acest context, o evaluare a impactului relativ al măsurilor UE referitoare la situația generală din țară și la nivelul de coordonare și cooperare dintre actorii UE și alte misiuni și măsuri internaționale, publicarea rezultatelor și recomandărilor și informarea Parlamentului; |
57. |
regretă faptul că, în ciuda afluxului semnificativ de asistență externă, impactul a fost limitat; invită Curtea de Conturi Europeană să întocmească un raport special privind eficacitatea asistenței UE pentru Afganistan în ultimul deceniu; |
58. |
încurajează UE și alte agenții internaționale implicate în dezvoltarea Afganistanului să conlucreze cu mass-media afgană pentru a asigura comunicarea strategică către poporul afgan privind eforturile de dezvoltare, sursele, scopurile și impactul acestora; |
59. |
reamintește că în prezent Afganistanul duce lipsă de experți civili; încurajează UE și statele sale membre să angajeze și să formeze în mod adecvat experți civili în domenii-cheie cruciale pentru dezvoltarea economică și combaterea drogurilor care să ofere asistență și formare funcționarilor și localnicilor afgani; |
60. |
subliniază necesitatea de a sprijini sistemul de învățământ al Afganistanului pentru a crește numărul de copii care urmează cursuri școlare la toate nivelurile; |
61. |
salută faptul că rata de școlarizare a crescut de zece ori din 2001, fetele constituind 39 % din elevi; |
62. |
îndeamnă să se acorde o atenție specială generației tinere și solicită utilizarea deplină a programelor precum Erasmus + și Orizont 2020 pentru a stabili legături între instituțiile de învățământ, mediul academic, sectoarele cercetării și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); |
63. |
sprijină acțiunile UE și ale statelor membre care contribuie la Fondul fiduciar pentru reconstrucția Afganistanului, gestionat în comun de Banca Mondială și de Ministerul de Finanțe al țării și care desfășoară activități în vederea furnizării de servicii critice de bază cu un accent deosebit pe sănătate și pe educație; |
64. |
salută aderarea Afganistanului la Organizația Mondială a Comerțului (OMC) în 2016 și recunoaște valoarea adăugată pe care comerțul și investițiile străine directe o vor aduce viitorului Afganistanului; recunoaște rolul pozitiv pe care l-ar putea avea calitatea de membru al OMC în ce privește integrarea Afganistanului în economia mondială; |
65. |
observă că, în urma aderării țării la OMC în 2016, care a consolidat legăturile Afganistanului cu economia mondială, UE a acordat Afganistanului accesul pe piața UE fără taxe și fără contingente tarifare, dar că sunt necesare măsuri concrete suplimentare pentru a permite sectorului privat să beneficieze de acest regim și pentru a spori, prin urmare, dezvoltarea sa internă; |
66. |
subliniază că autoritățile afgane ar trebui să elaboreze un model economic sustenabil bazat pe principiul redistribuirii; solicită UE să sprijine Afganistanul în dezvoltarea sa ecologică și în tranziția energetică, întrucât dispozițiile privind energia curată și durabilă sunt esențiale pentru a accelera punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă; |
67. |
subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a crește capacitatea instituțiilor guvernului de a formula și de a pune în aplicare politici și strategii comerciale, de a îmbunătăți circulația transfrontalieră a bunurilor și a consolida calitatea produselor pentru a respecta standardele internaționale; |
68. |
solicită îmbunătățirea relațiilor de afaceri dintre întreprinderile cu sediul în UE și sectorul privat afgan; încurajează punerea în aplicare a unor condiții favorabile pentru dezvoltarea IMM-urilor; |
69. |
sprijină și salută orice program de dezvoltare inițiat de către UE, un stat membru sau orice membru al comunității internaționale care este destinat ajutorării proprietarilor de întreprinderi mici și întreprinzătorilor să facă față costurilor juridice, reglementărilor și altor obstacole în calea producției, care, altfel, ar descuraja întreprinderile să intre pe piață și/sau să se dezvolte în cadrul pieței; |
70. |
recunoaște că rezervele de minerale din Afganistan oferă o oportunitate economică pentru ca țara să genereze venituri și locuri de muncă; observă că China și-a arătat interesul pentru aceste rezerve de minerale, cu un accent deosebit pe pământurile rare; |
Migrație
71. |
recunoaște că migrația constituie o provocare continuă pentru Afganistan, care prezintă probleme pentru țările vecine și pentru statele membre ale UE; este preocupat de numărul fără precedent al migranților returnați în principal din Pakistan și din Iran și, într-o măsură mai mică, din Europa; recunoaște că problemele legate de persoanele strămutate în interiorul țării și de refugiați sunt rezultatul amenințării pe care o reprezintă violențele din partea grupurilor de insurgenți din Afganistan, precum și factorii economici și de mediu; subliniază că eforturile UE și ale comunității internaționale ar trebui să se concentreze asupra prevenirii cauzelor profunde ale migrației în masă; salută strategia națională afgană de gestionare a returnărilor; este preocupat, totuși, de lipsa continuității politicilor în materie de integrare din partea autorităților afgane pentru a gestiona persoanele returnate în prezent; este convins că o reintegrare adecvată a persoanelor returnate, în special a copiilor, cărora trebuie să li se garanteze accesul la învățământul primar și secundar, este esențială pentru asigurarea stabilității în țară și că persoanele care s-au întors nu au fost supuse violenței sau coerciției în timpul procedurilor de returnare; |
72. |
subliniază faptul că, potrivit Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA), 5,5 milioane de persoane au nevoie de ajutor umanitar în Afganistan, inclusiv persoane strămutate în interiorul țării în urma conflictelor sau a secetei, și evidențiază faptul că seceta a dus la strămutarea forțată a peste 250 000 de persoane în nordul și vestul țării; ia act de faptul că Planul de răspuns umanitar este finanțat în proporție de numai 33,5 % și îndeamnă UE și statele sale membre, prin urmare, să își intensifice toate eforturile pentru a face față principalelor provocări umanitare și nevoi umane și să acorde o atenție deosebită persoanelor vulnerabile, inclusiv celor aflate în zone greu accesibile; |
73. |
regretă faptul că, deși articolul 28 alineatul (4) din CAPD prevede că părțile ar trebui să încheie un acord de readmisie, nu s-a ajuns la un acord formal, ci la unul neoficial – Calea comună de urmat; consideră că este important ca orice acord privind readmisia să fie oficializat pentru a asigura responsabilitatea democratică; regretă lipsa de supraveghere parlamentară și control democratic asupra încheierii acordului privind Calea comună de urmat și subliniază importanța purtării unui dialog continuu cu actorii competenți pentru a găsi o soluție sustenabilă la dimensiunea regională a chestiunii refugiaților afgani; |
74. |
își exprimă regretul cu privire la valul de migrație din Afganistan către vest, în special a persoanelor educate și a tinerilor, din cauza lipsei de perspective din țară; subliniază asistența UE pentru îmbunătățirea vieților emigranților afgani acordată în Pakistan și Iran; solicită acestor țări să nu expulzeze aceste persoane, lucru care ar putea avea un efect profund negativ asupra stabilității și economiei Afganistanului; îndeamnă ca returnarea refugiaților la locuințele lor să fie organizată în condiții de siguranță, ordine și în mod voluntar; |
75. |
își manifestă aprecierea față de Comisie pentru realizarea unui proiect major în 2016 în vederea unei reintegrări mai bune a migranților returnați în Afganistan, Bangladesh și Pakistan, 72 de milioane EUR fiind alocate special pentru Afganistan în perioada 2016 – 2020; |
76. |
scoate în evidență faptul că asistența pentru dezvoltare oferită de UE Afganistanului nu ar trebui văzută exclusiv prin prisma migrației și a obiectivelor privind controlul frontierelor, și este de părere că ajutorul pentru dezvoltare ar trebui să abordeze în mod eficace cauzele profunde ale migrației; |
Cooperarea sectorială
77. |
îndeamnă Comisia să prezinte strategii cuprinzătoare pentru fiecare sector, cu scopul de a asigura dezvoltarea amplă a tuturor domeniilor de cooperare cu Afganistanul; |
78. |
solicită depunerea de eforturi pentru a valorifica experiența dobândită de UE în ceea ce privește întărirea capacităților și reforma administrației publice și a funcției publice; subliniază nevoia urgentă de a îmbunătăți guvernarea în domeniul fiscal; solicită sprijinirea organizațiilor societății civile, cu respectarea deplină a contextelor lor etnice, religioase, sociale sau politice diferite; |
79. |
subliniază că agricultura furnizează 50 % din veniturile populației afgane și un sfert din PIB-ul Afganistanului; observă că UE s-a angajat să cheltuiască 1,4 miliarde EUR între 2014 și 2020 pentru proiectele de dezvoltare din zonele rurale; observă, în plus, că aceste proiecte sunt extrem de importante pentru a asigura că fermierii nu trec la economia neagră; |
80. |
observă că 80 % din populația afgană desfășoară activități în agricultura de subzistență într-un mediu ostil agriculturii și se confruntă cu metode de irigare slab dezvoltate; sprijină amplificarea eforturilor pentru a asigura securitatea alimentară; |
81. |
observă cu îngrijorare că seceta actuală din Afganistan este cea mai gravă din ultimele decenii, amenințând populația, șeptelul și agricultura; este îngrijorat, în plus, de dezastrele naturale frecvente, cum ar fi inundațiile neașteptate, cutremurele, alunecările de teren și iernile extrem de friguroase; |
82. |
observă cu îngrijorare că pagubele aduse produselor agricole, cum ar fi grâul, pot duce la strămutare, sărăcie, foamete și, în unele cazuri, la recurgerea la piața neagră și că trei milioane de oameni sunt supuși unui risc extrem de ridicat de insecuritate alimentară și de pierdere a mijloacelor de subzistență; |
83. |
recunoaște că relansarea în Afganistan a lanțului valoric al prelucrării produselor alimentare ar putea mări veniturile familiilor, crește securitatea alimentară, reduce costurile alimentare și oferi mai multe oportunități de angajare; |
84. |
încurajează UE să își continue eforturile de îmbunătățire a asistenței medicale în Afganistan și subliniază importanța vaccinării pentru toți oamenii, și în special pentru cei care sunt deosebit de vulnerabili în fața bolilor, cum ar fi copiii; |
85. |
salută faptul că accesul primar la servicii de sănătate a crescut de la 9 % la peste 57 %, că speranța de viață a crescut de la 44 la 60 de ani și că aceste îmbunătățiri au fost posibile grație contribuțiilor din partea UE, a unor state membre și a comunității internaționale; recunoaște, în lumina acestor realizări, că încă mai sunt multe lucruri de realizat pentru a se continua creșterea speranței de viață și a se reduce rata mortalității femeilor care nasc, precum și a mortalității în rândul nou-născuților; |
86. |
condamnă cu fermitate practicile de corupție din sistemul de sănătate afgan, cum ar fi importul de produse farmaceutice ilegale, și îndeamnă UE să continue să pună presiune pe guvernul afgan pentru a face mai multe în vederea împiedicării acestor practici de corupție; |
87. |
reafirmă nevoia de profesioniști medicali formați în Afganistan și încurajează UE și statele sale membre să continue să trimită personal medical profesionist pentru a forma medicii locali; |
88. |
observă că traficul de persoane și introducerea ilegală de migranți afectează ambele părți, în special societatea afgană; solicită punerea în aplicare rapidă a acordurilor existente, inclusiv schimbul de informații, pentru a elimina rețelele criminale transnaționale care beneficiază de pe urma instabilității și a unor instituții slăbite; |
Punerea în aplicare a CAPD
89. |
salută CAPD ca prima relație contractuală între UE și Afganistan; |
90. |
observă că CAPD furnizează baza pentru dezvoltarea relațiilor în diferite domenii, cum ar fi statul de drept, sănătatea, dezvoltarea rurală, educația, știința și tehnologia, combaterea corupției, a spălării de bani și a finanțării terorismului, a crimei organizate și a drogurilor, migrația, securitatea nucleară, neproliferarea ADM și schimbările climatice; |
91. |
salută înființarea organismelor mixte de cooperare la nivel executiv, cu accent pe organizarea de dialoguri periodice pe teme politice, inclusiv drepturile omului, în special drepturile femeilor și ale copiilor, care sunt elemente esențiale ale acestui acord, pe abordarea încercărilor și pe crearea de oportunități pentru un parteneriat mai puternic; |
92. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că CAPD nu cuprinde dispoziții privind controlul parlamentar comun al punerii sale în aplicare; promovează rolul Parlamentului European, al parlamentelor statelor membre și al Parlamentului afgan în monitorizarea punerii în aplicare a CAPD; |
93. |
ia act de faptul că, în septembrie 2017, UE a înlocuit reprezentantul special al UE pentru țară cu un trimis special, integrat în structura SEAE; |
94. |
regretă că Consiliul a adoptat o decizie privind aplicarea cu titlu provizoriu în domenii care fac obiectul aprobării Parlamentului, în special capitolul privind cooperarea în materie de comerț și investiții, care se încadrează în competențele exclusive ale UE, mai degrabă decât să solicite ratificarea la începutul procesului, înainte de a trece la această etapă; consideră că această decizie contravine principiului cooperării loiale consacrat la articolul 4 alineatul (3) din TUE și subminează drepturile și responsabilitățile legale ale Parlamentului; |
o
o o
95. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, VP/ÎR, trimisului special al UE în Afganistan, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Afganistan. |
(2) Texte adoptate, P8_TA(2019)0169.
(3) JO C 65, 19.2.2016, p. 133.
(4) JO C 169 E, 15.6.2012, p. 108.
(5) JO C 168 E, 14.6.2013, p. 55.
(6) JO C 378, 9.11.2017, p. 73.
(7) JO C 349, 17.10.2017, p. 41.
(8) JO C 366, 27.10.2017, p. 129.
(9) JO C 66, 21.2.2018, p. 17.
(10) JO C 298, 23.8.2018, p. 39.
(11) JO C 337, 20.9.2018, p. 48.
(12) JO C 369, 11.10.2018, p. 85.
(13) Deciziile Consiliului din 10 noiembrie 2011 (16146/11 și 16147/11).
(14) Raport de informare privind țara de origine întocmit de EASO, Situația de securitate din Afganistan – Actualizare, mai 2018, https://coi.easo.europa.eu/administration/easo/PLib/Afghanistan-security_situation_2018.pdf
(15) Inspectorul general special pentru reconstrucția Afganistanului numit de SUA (SIGAR), Raport trimestrial adresat Congresului Statelor Unite, 30 octombrie 2018, https://www.sigar.mil/pdf/quarterlyreports/2018-10-30qr.pdf
(16) https://www.unodc.org/unodc/en/frontpage/2018/May/last-years-record-opium-production-in-afghanistan-threatens-sustainable-development--latest-survey-reveals.html
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/284 |
P8_TA(2019)0171
Participarea Regatului Norvegiei, a Republicii Islanda, a Confederației Elvețiene și a Principatului Liechtenstein la eu-LISA ***
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Regatul Norvegiei, Republica Islanda, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind participarea acestor state în cadrul Agenției Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/59)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15832/2018), |
— |
având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei, Republica Islanda, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein (12367/2018), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 74, articolul 77 alineatul (2) literele (a) și (b), articolul 78 alineatul (2) litera (e), articolul 79 alineatul (2) litera (c), articolul 82 alineatul (1) litera (d), articolul 85 alineatul (1), articolul 87 alineatul (2) litera (a), articolul 88 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0035/2018), |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0081/2019), |
1. |
aprobă încheierea acordului; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Norvegiei, Republicii Islanda, Confederației Elvețiene și Principatului Liechtenstein. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/285 |
P8_TA(2019)0173
Cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/60)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0615), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0387/2015), |
— |
având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și Comisiei pentru petiții (A8-0188/2017), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (2); |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) JO C 303, 19.8.2016, p. 103.
(2) Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 septembrie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0347).
P8_TC1-COD(2015)0278
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Directivei (UE) 2019/… a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2019/882.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/286 |
P8_TA(2019)0174
Sistemul de informații privind vizele ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008, a Regulamentului (CE) nr. 810/2009, a Regulamentului (UE) nr. 2017/2226, a Regulamentului (UE) 2016/399, a Regulamentului XX/2018 [Regulamentul privind interoperabilitatea] și a Deciziei 2004/512/CE și de abrogare a Deciziei 2008/633/JAI a Consiliului (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/61)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0302), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 16 alineatul (2), articolul 77 alineatul (2) literele (a), (b), (d) și (e), articolul 78 alineatul (2) literele (d), (e) și (g), articolul 79 alineatul (2) literele (c) și (d), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0185/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0078/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0152
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a reformare a Sistemului de informații privind vizele prin modificarea Regulamentului (CE) nr. 767/2008, a Regulamentului (CE) nr. 810/2009, a Regulamentului (UE) 2017/2226, a Regulamentului (UE) 2016/399, a Regulamentului XX/2018 [Regulamentul privind interoperabilitatea] și de abrogare a Deciziei 2004/512/CE și de abrogare a Deciziei 2008/633/JAI a Consiliului [AM 1]
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16 alineatul (2), articolul 77 alineatul (2) literele (a) (b), (d) și (e), articolul 78 alineatul (2) literele (d), (e) și (g), articolul 79 alineatul (2) literele (c) și (d), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2) litera (a),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1) |
Sistemul de informații privind vizele (VIS) a fost instituit prin Decizia 2004/512/CE a Consiliului (4), ca soluție tehnologică pentru schimbul de date privind vizele între statele membre. Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) a prevăzut obiectivul, funcționalitățile și responsabilitățile VIS, precum și condițiile și procedurile pentru schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere în scopul de a facilita examinarea cererilor de viză de scurtă ședere și deciziile aferente. Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (6) a stabilit regulile cu privire la înregistrarea elementelor biometrice de identificare în VIS. Decizia 2008/633/JAI a Consiliului (7) a stabilit condițiile în care autoritățile desemnate ale statelor membre și Europol pot obține accesul pentru consultarea VIS în scopul prevenirii, depistării și cercetării infracțiunilor de terorism și a altor infracțiuni grave. VIS a început să funcționeze la 11 octombrie 2011 (8) și a fost introdus treptat în toate consulatele statelor membre din lume între octombrie 2011 și februarie 2016. [AM 2] |
(2) |
Obiectivele generale ale VIS sunt îmbunătățirea punerii în aplicare a politicii comune în domeniul vizelor, a cooperării consulare și a consultărilor care au loc între autoritățile centrale responsabile în domeniul vizelor prin facilitarea schimbului de date între statele membre cu privire la cererile de viză și la deciziile referitoare la acestea, pentru: a simplifica procedura de solicitare a vizelor; a preveni fenomenul de „visa shopping” (introducerea de cereri multiple de viză); a facilita combaterea fraudelor de identitate; a facilita verificările efectuate la punctele de trecere a frontierelor externe și pe teritoriul statelor membre; a ajuta la identificarea tuturor persoanelor care nu îndeplinesc sau nu mai îndeplinesc condițiile de intrare, ședere sau rezidență pe teritoriul statelor membre; a facilita punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și a contribui la prevenirea amenințărilor la adresa siguranței interne a statelor membre. |
(3) |
Comunicarea Comisiei din 6 aprilie 2016 intitulată „Sisteme de informații mai puternice și mai inteligente în materie de frontiere și securitate” (10) a subliniat necesitatea ca UE să își consolideze și să își îmbunătățească sistemele informatice, arhitectura de date și schimbul de informații în domeniul gestionării frontierelor, al asigurării respectării legii și al combaterii terorismului, precum și necesitatea de a îmbunătăți interoperabilitatea sistemelor informatice. De asemenea, comunicarea a identificat necesitatea de a remedia lacunele în materie de informații, inclusiv în ceea ce privește resortisanții țărilor terțe care dețin o viză de lungă ședere , având în vedere că articolul 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen prevede dreptul la libera circulație pe teritoriul statelor care sunt parte la acord pentru o perioadă de maximum 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile, prin introducerea recunoașterii reciproce a permiselor de ședere și a vizelor de lungă ședere eliberate de aceste state . Comisia a realizat, prin urmare, două studii: primul studiu de fezabilitate (11) a concluzionat că instituirea unui registru ar fi fezabilă din punct de vedere tehnic și că cea mai bună opțiune tehnică ar fi aceea de a reutiliza structura VIS, iar al doilea studiu (12) a efectuat o analiză a necesității și proporționalității și a concluzionat că ar fi necesar și proporțional să se extindă domeniul de aplicare al VIS pentru a include documentele menționate mai sus . [AM 3] |
(4) |
La 10 iunie 2016, Consiliul a aprobat o foaie de parcurs pentru consolidarea schimbului de informații și a gestionării informațiilor (13) . Pentru a aborda lacunele existente în materie de informații cu privire la documentele eliberate resortisanților țărilor terțe, Consiliul a invitat Comisia să evalueze posibilitatea instituirii unui registru central al permiselor de ședere și al vizelor de lungă ședere eliberate de statele membre, care să conțină informații privind aceste documente, inclusiv datele de expirare și eventuala retragere. Articolul 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen prevede dreptul la libera circulație pe teritoriul statelor care sunt parte la acord pentru o perioadă de maximum 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile, prin introducerea recunoașterii reciproce a permiselor de ședere și a vizelor de lungă ședere eliberate de aceste state. [AM 4] |
(5) |
În Concluziile sale din 9 iunie 2017 privind calea de urmat pentru îmbunătățirea schimbului de informații și asigurarea interoperabilității sistemelor de informații ale UE (14) , Consiliul a recunoscut că ar putea fi necesare măsuri noi pentru a remedia lacunele actuale în materie de informații în scopul gestionării frontierelor și al asigurării respectării legii, în ceea ce privește trecerea frontierelor de către titularii vizelor de lungă ședere și ai permiselor de ședere. Consiliul a invitat Comisia să realizeze cu prioritate un studiu de fezabilitate privind înființarea unui registru central al UE care să conțină informații despre vizele de lungă ședere și permisele de ședere. Pe această bază, Comisia a realizat două studii: primul studiu de fezabilitate (15) a concluzionat că instituirea registrului este fezabilă din punct de vedere tehnic și că cea mai bună opțiune tehnică ar fi aceea de a reutiliza structura VIS, iar al doilea studiu (16) a efectuat o analiză a necesității și proporționalității și a concluzionat că ar fi necesar și proporțional să se extindă domeniul de aplicare al VIS pentru a include documentele menționate mai sus. [AM 5] |
(6) |
În Comunicarea Comisiei din 27 septembrie 2017 cu privire la rezultatele Agendei europene privind migrația (17) se arată că politica comună a UE în domeniul vizelor nu este doar un element esențial pentru a facilita turismul și afacerile, ci și un instrument major pentru a evita riscurile de securitate și de migrație neregulamentară către UE. Comunicarea a recunoscut necesitatea de a adapta în continuare politica comună în domeniul vizelor la provocările actuale, luând în considerare noile soluții informatice și echilibrarea beneficiilor aduse de facilitarea obținerii de vize cu o gestionare îmbunătățită a politicilor în materie de migrație, securitate și frontiere. În comunicare se precizează că se va efectua o revizuire a cadrului juridic al VIS, cu scopul de a îmbunătăți în continuare procesul de eliberare a vizelor, inclusiv cu privire la aspectele legate de protecția datelor și accesul autorităților de asigurare a respectării legii, de a extinde utilizarea VIS pentru noi categorii și utilizări ale datelor și de a exploata pe deplin instrumentele de interoperabilitate. |
(7) |
Comunicarea Comisiei din 14 martie 2018 privind adaptarea politicii comune în domeniul vizelor la noi provocări (18) a reafirmat că va fi revizuit cadrul juridic al VIS, în cadrul unui proces mai larg de reflecție privind interoperabilitatea sistemelor de informații. |
(8) |
La momentul adoptării Regulamentului (CE) nr. 810/2009 s-a recunoscut faptul aspectele legate de fiabilitatea suficientă în scopul identificării și verificării amprentelor digitale ale copiilor cu vârsta sub 12 ani și, în special, de modul în care evoluează amprentele digitale odată cu vârsta, ar trebui abordate într-un stadiu ulterior, pe baza rezultatelor unui studiu efectuat sub responsabilitatea Comisiei. Un studiu (19) realizat în 2013 de Centrul Comun de Cercetare a concluzionat că recunoașterea amprentelor digitale ale copiilor cu vârste cuprinse între 6 și 12 ani poate fi atinsă cu un grad satisfăcător de acuratețe în anumite condiții. Un al doilea studiu (20) a confirmat această constatare în decembrie 2017 și a oferit o perspectivă suplimentară cu privire la efectul înaintării în vârstă asupra calității amprentelor digitale. Pe această bază, Comisia a realizat în 2017 un nou studiu care a examinat necesitatea și proporționalitatea reducerii la 6 ani a vârstei de prelevare a amprentelor digitale în cazul copiilor în cadrul procedurii de acordare a vizelor. Studiul (21) a concluzionat că reducerea vârstei de prelevare a amprentelor digitale ar contribui la o mai bună îndeplinire a obiectivelor VIS, în special în ceea ce privește combaterea fraudelor de identitate și facilitarea verificărilor la punctele de trecere a frontierelor externe, și ar putea aduce beneficii suplimentare prin consolidarea prevenirii și a luptei împotriva încălcărilor drepturilor copiilor, în special prin facilitarea procedurii de identificare/verificare a identității copiilor resortisanți ai țărilor terțe care sunt găsiți în spațiul Schengen într-o situație în care este posibil ca drepturile lor să fie sau să fi fost încălcate (de exemplu, copiii victime ale traficului de persoane, copiii dispăruți și minorii neînsoțiți care solicită azil). În același timp, copiii sunt un grup deosebit de vulnerabil și colectarea unor categorii speciale de date ale acestora, cum ar fi datele dactiloscopice, ar trebui să fie supusă unor garanții mai stricte și unei limitări a scopurilor pentru care aceste date pot fi utilizate exclusiv la situațiile în care acest lucru este în interesul superior al copilului, inclusiv prin limitarea perioadei de păstrare a datelor stocate. Al doilea studiu a identificat, de asemenea, o calitate slabă și o precizie medie a amprentelor digitale ale persoanelor cu vârsta de peste 70 de ani. Comisia și statele membre ar trebui să coopereze în ceea ce privește schimbul de bune practici și ar trebui să remedieze aceste deficiențe. [AM 6] |
(9) |
Interesul superior al copilului reprezintă un element fundamental pentru statele membre în ceea ce privește toate procedurile prevăzute de prezentul regulament. Bunăstarea, siguranța, securitatea și opiniile copilului trebuie să fie luate în considerare și să aibă importanța cuvenită, în funcție de vârsta și de maturitatea acestuia. VIS este relevant în special atunci când există riscul ca un copil să fie victima traficului de persoane. |
(10) |
Datele cu caracter personal furnizate de solicitantul unei vize de scurtă ședere ar trebui să fie prelucrate de VIS pentru a se evalua dacă intrarea acestuia în Uniune ar putea constitui o amenințare la adresa securității sau a sănătății publice din Uniune și, de asemenea, pentru a se evalua riscul de migrație neregulamentară a solicitantului. În ceea ce privește resortisanții țărilor terțe care au obținut o viză de lungă ședere sau un permis de ședere, aceste controale ar trebui să se limiteze la contribuirea la verificarea identității titularului documentului, a autenticității și a valabilității vizei de lungă ședere sau a permisului de ședere, precum și la verificări pentru a stabili dacă intrarea resortisantului unei țări terțe în Uniune ar putea constitui o amenințare la adresa securității sau a sănătății publice din Uniune. Aceste verificări nu ar trebui să interfereze cu nicio decizie privind vizele de lungă ședere sau permisele de ședere. [AM 7] |
(11) |
Evaluarea acestor riscuri nu poate fi efectuată fără prelucrarea datelor cu caracter personal legate de identitatea persoanei, documentul de călătorie și, după caz, susținătorul financiar sau, în cazul în care solicitantul este minor, identitatea persoanei responsabile. Fiecare element al datelor cu caracter personal din cereri ar trebui comparat cu datele existente într-o fișă, într-un dosar sau într-o semnalare înregistrată într-un sistem de informații [Sistemul de informații Schengen (SIS), Sistemul de informații privind vizele (VIS), datele Europol, baza de date a Interpol privind documentele de călătorie furate și pierdute (SLTD), sistemul de intrare/ieșire (EES), Eurodac, sistemul ECRIS-TCN în ceea ce privește condamnările legate de infracțiuni de terorism sau alte infracțiuni grave și/sau baza de date a Interpol privind documentele de călătorie asociate unor notificări (baza de date TDAWN a Interpol)], cu lista de supraveghere a ETIAS sau cu indicatori de risc specifici. Categoriile de date cu caracter personal care ar trebui utilizate în scopul comparării ar trebui să se limiteze la categoriile de date existente în sistemele de informații în care se efectuează căutările, în lista de supraveghere sau în indicatorii de risc specifici. [AM 8] |
(12) |
Interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE a fost stabilită prin [Regulamentul (UE) XX privind interoperabilitatea (frontiere și vize) ], astfel încât aceste sisteme de informații ale UE și datele pe care le conțin să se completeze reciproc, îmbunătățind astfel cu scopul de a îmbunătăți gestionarea frontierelor externe, contribuind de a contribui la prevenirea și combaterea migrației ilegale și asigurând de a asigura un nivel ridicat de securitate în spațiul de libertate, securitate și justiție al Uniunii, inclusiv în ceea ce privește menținerea securității și a ordinii publice și garantarea securității pe teritoriul statelor membre. [AM 9. Această modificare se aplică întregului text] |
(13) |
Interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE permite completarea reciprocă pentru a facilita acestor sisteme să faciliteze identificarea corectă a persoanelor, pentru a contribui la combaterea fraudelor de identitate, pentru a îmbunătăți și a armoniza cerințele de calitate a datelor prevăzute în respectivele sisteme de informații ale UE, pentru a facilita punerea în aplicare tehnică și operațională a sistemelor de informații actuale și viitoare ale UE, pentru a consolida , a armoniza și a simplifica garanțiile în materie de securitate și protecție a datelor prevăzute de respectivele sisteme de informații ale UE, pentru a simplifica accesul controlat în scopul asigurării respectării legii la EES, VIS, [ETIAS] și Eurodac și pentru a îndeplini obiectivele EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS și ale [sistemului ECRIS-TCN]. [AM 10] |
(14) |
Componentele de interoperabilitate acoperă EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS și [sistemul ECRIS-TCN] și datele Europol, pentru a permite consultarea acestuia din urmă simultan cu respectivele sisteme de informații ale UE. Prin urmare, este adecvat ca aceste componente să fie utilizate în scopul de a efectua verificări automatizate și atunci când se accesează VIS în scopul asigurării respectării legii. În acest scop ar trebui utilizat și portalul european de căutare (ESP), pentru un acces rapid, ușor, eficient, sistematic și controlat la sistemele de informații ale UE, la datele Europol și la bazele de date ale Interpol necesare pentru îndeplinirea sarcinilor relevante, în conformitate cu drepturile de acces, și pentru a sprijini obiectivele VIS. [AM 11] |
(15) |
Compararea datelor cu cele din alte baze de date ar trebui să fie automatizată. Ori de câte ori această comparare indică faptul că există o corespondență (un rezultat pozitiv – „hit”) între oricare dintre datele cu caracter personal din cerere sau o combinație a acestora și datele existente într-o fișă, într-un dosar sau într-o semnalare înregistrată în sistemele de informații menționate mai sus sau datele cu caracter personal din lista de supraveghere, în cazul în care rezultatul pozitiv nu poate fi confirmat în mod automat de VIS, cererea ar trebui să fie prelucrată manual de un operator din cadrul autorității responsabile . În funcție de tipul de date care au generat rezultatul pozitiv, acest rezultat ar trebui să fie evaluat fie de către consulate, fie de către un punct unic național de contact, acesta din urmă fiind responsabil pentru rezultatele pozitive generate în special de bazele de date sau de sistemele de asigurare a respectării legii . Evaluarea realizată de autoritatea responsabilă ar trebui să conducă la decizia de a elibera sau nu viza de scurtă ședere. [AM 12] |
(16) |
Respingerea unei cereri de viză de scurtă ședere nu ar trebui să se bazeze numai pe prelucrarea automată a datelor cu caracter personal din cereri. |
(17) |
Solicitanții cărora li s-a refuzat eliberarea unei vize de scurtă ședere pe baza unei informații rezultate din prelucrarea datelor din VIS ar trebui să aibă dreptul la o cale de atac. Căile de atac ar trebui introduse în statul membru care a luat decizia cu privire la cerere și în conformitate cu dreptul național al respectivului stat membru. Ar trebui să se aplice garanțiile și normele existente privind căile de atac prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 767/2008. |
(18) |
Pentru a analiza dosarul de cerere a unei vize de scurtă ședere ar trebui utilizați indicatori de risc specifici care corespund unor riscuri identificate anterior legate de securitate, și de migrație neregulamentară sau sănătate publică unor riscuri epidemice ridicate . Criteriile utilizate pentru definirea indicatorilor de risc specifici nu ar trebui în niciun caz să se bazeze exclusiv pe sex sau vârstă. De asemenea, nu ar trebui să se bazeze în niciun caz pe informații privind rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, opiniile politice sau de orice altă natură, religia sau convingerile filozofice, apartenența la un sindicat, apartenența la o minoritate națională, situația materială, nașterea, handicapul sau orientarea sexuală a unei persoane. [AM 13] |
(19) |
Apariția continuă a unor noi forme de amenințări la adresa securității riscuri legate de securitate , noi modele de migrație neregulamentară și amenințări la adresa sănătății publice a unor riscuri epidemice ridicate impune răspunsuri eficace și trebuie combătută cu mijloace moderne. Întrucât aceste mijloace implică prelucrarea unui volum important de date cu caracter personal, ar trebui introduse garanții corespunzătoare pentru ca imixtiunea în drepturile la respectarea vieții private și de familie și dreptului la protecția datelor cu caracter personal să rămână limitată la ceea ce este necesar și proporțional într-o societate democratică. [AM 14] |
(20) |
Ar trebui să se asigure faptul că nivelul verificărilor efectuate în cazul solicitanților de vize de scurtă ședere sau al resortisanților țărilor terțe care au obținut o viză de lungă ședere sau un permis de ședere este cel puțin similar cu nivelul aplicabil resortisanților țărilor terțe exonerați de obligația de a deține viză. În acest scop, se instituie, de asemenea, o listă de supraveghere cu informații privind persoanele care sunt suspectate că au comis o infracțiune gravă sau un act de terorism ori cu privire la care există indicii concrete sau motive întemeiate care justifică prezumția că vor comite o infracțiune gravă sau un act de terorism. Această listă ar trebui utilizată, de asemenea pentru verificările referitoare la aceste categorii de resortisanți ai țărilor terțe. |
(21) |
În vederea îndeplinirii obligației care le revine în temeiul Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen, operatorii de transport internațional ar trebui să poată verifica verifice dacă resortisanții țărilor terțe care dețin o viză de scurtă ședere, o viză de lungă ședere sau un permis de ședere sunt în posesia documentelor de călătorie valabile necesare , prin efectuarea unei interogări în VIS . Această verificare ar trebui să devină posibilă prin extracția zilnică a datelor din VIS într-o bază de date separată needitabilă, care să permită extracția unui subset minim de date necesare pentru o interogare care să conducă la un răspuns pozitiv sau negativ (OK/NOT OK). Dosarul de cerere propriu-zis nu ar trebui să fie accesibil operatorilor de transport. Specificațiile tehnice pentru accesarea VIS prin intermediul portalului pentru operatorii de transport ar trebui să limiteze, în măsura posibilului, impactul asupra călătoriilor pasagerilor și a operatorilor de transport. În acest scop, ar trebui luată în considerare integrarea VIS cu EES și cu ETIAS. [AM 15] |
(21a) |
În vederea limitării impactului obligațiilor prevăzute în prezentul regulament asupra operatorilor de transport internațional care transportă grupuri cu autocarul pe cale terestră, ar trebui puse la dispoziție soluții mobile ușor de utilizat. [AM 16] |
(21b) |
În termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să evalueze adecvarea, compatibilitatea și coerența dispozițiilor menționate la articolul 26 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 între guvernele statelor din Uniunea Economică Benelux, Republicii Federale Germania și Republicii Franceze privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune în sensul dispozițiilor VIS privind transportul pe cale terestră cu autocarul. Ar trebui să fie luată în considerare evoluția recentă a transportului pe cale terestră cu autocarul. De asemenea, ar trebui să se țină seama de necesitatea de a modifica dispozițiile referitoare la transportul pe cale terestră cu autocarul menționate la articolul 26 din Convenție sau în prezentul regulament. [AM 17] |
(22) |
Prezentul regulament ar trebui să stabilească autoritățile statelor membre care pot fi autorizate să aibă acces la VIS pentru introducerea, modificarea, ștergerea sau consultarea datelor privind vizele de lungă ședere și permisele de ședere în scopurile specifice prevăzute în VIS pentru această categorie de documente și titularii acestora și, în măsura în care acest lucru este necesar, pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin. |
(23) |
Orice prelucrare a datelor din VIS privind vizele de lungă ședere și permisele de ședere ar trebui să fie proporțională cu obiectivele urmărite și necesară pentru îndeplinirea sarcinilor autorităților competente. Atunci când utilizează VIS, autoritățile competente ar trebui să garanteze respectarea demnității umane și a integrității persoanelor ale căror date sunt solicitate și să nu discrimineze persoanele pe motive de sex, culoare a pielii, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, situația materială, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală. |
(23a) |
Datele biometrice, care în contextul prezentului regulament includ amprentele digitale și imaginile faciale, sunt unice și, prin urmare, sunt mult mai fiabile decât datele alfanumerice pentru identificarea unei persoane. Cu toate acestea, datele biometrice reprezintă date cu caracter personal sensibile. Prezentul regulament stabilește, prin urmare, fundamentele și garanțiile pentru prelucrarea unor astfel de date pentru identificarea univocă a persoanelor în cauză. [AM 18] |
(24) |
Este imperios necesar ca autoritățile de asigurare a respectării legii să aibă la dispoziție informațiile cele mai actualizate pentru a-și putea îndeplini sarcinile în lupta împotriva infracțiunilor de terorism și a altor infracțiuni grave. Accesul autorităților de asigurarea a respectării legii ale statelor membre și Europol la VIS a fost instituit prin Decizia 2008/633/JAI a Consiliului. Conținutul acestei decizii ar trebui integrat în Regulamentul VIS, pentru a se asigura alinierea acestuia la cadrul actual prevăzut de tratat. |
(25) |
Accesarea datelor din VIS în scopul asigurării respectării legii și-a dovedit deja utilitatea pentru identificarea unor persoane care au avut o moarte violentă sau pentru sprijinirea anchetatorilor să înregistreze progrese substanțiale în cazuri legate de traficul de persoane, terorism sau traficul de droguri. Prin urmare, datele din VIS referitoare la șederile de lungă durată ar trebui să fie, de asemenea, disponibile pentru autoritățile desemnate ale statelor membre și pentru Oficiul European de Poliție („Europol”), sub rezerva condițiilor stabilite în prezentul regulament. |
(26) |
Europol joacă un rol-cheie în ceea ce privește cooperarea dintre autoritățile statelor membre în domeniul investigării criminalității transfrontaliere prin sprijinirea prevenirii, a examinării și a investigării infracțiunilor la nivelul întregii Uniuni. Accesul actual al Europol la VIS în cadrul atribuțiilor sale ar trebui să fie codificat și raționalizat, luând, de asemenea, în considerare evoluțiile recente ale cadrului juridic, precum Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului (22). |
(27) |
Accesul la VIS în scopul prevenirii, detectării sau investigării infracțiunilor de terorism sau a altor infracțiuni grave reprezintă o imixtiune în drepturile fundamentale la respectarea vieții private și de familie și la protecția datelor cu caracter personal ale persoanelor ale căror date cu caracter personal sunt prelucrate în VIS. Orice astfel de imixtiune trebuie să fie în conformitate cu legea, care trebuie formulată cu suficientă precizie pentru a permite oricărei persoane să își adapteze comportamentul și care trebuie să protejeze persoanele fizice împotriva arbitrarității și să indice cu suficientă claritate marja de discreție conferită autorităților competente și modul de exercitare a acesteia. Într-o societate democratică, orice imixtiune trebuie să fie necesară pentru a proteja un interes legitim și proporțional și trebuie să fie proporțională cu obiectivul legitim care trebuie atins. |
(28) |
[Regulamentul 2018/XX privind interoperabilitatea (frontiere și vize) ] prevede posibilitatea ca o autoritate de poliție dintr-un stat membru care a fost împuternicită în acest sens prin măsuri legislative naționale să identifice o persoană pe baza datelor biometrice ale persoanei respective prelevate în cursul unui control al identității. Cu toate acestea, pot exista circumstanțe specifice în care identificarea unei persoane este necesară în interesul persoanei respective. Aceste cazuri includ situațiile în care persoana este găsită după ce a fost dată dispărută, a fost răpită sau a fost identificată ca victimă a traficului de persoane. Doar în astfel de cazuri, autoritățile de asigurare a respectării legii ar trebui să aibă un acces rapid la datele din VIS pentru ca respectiva persoană să fie identificată cu promptitudine și în mod fiabil, fără a fi nevoie să se îndeplinească toate condițiile prealabile și garanțiile suplimentare pentru accesul în scopul asigurării respectării legii. [AM 19] |
(29) |
Compararea datelor pe baza unei amprente digitale latente, care este urma dactiloscopică ce poate fi găsită la locul infracțiunii, este fundamentală în domeniul cooperării polițienești. Posibilitatea de a compara o amprentă digitală latentă cu datele dactiloscopice stocate în VIS și după o căutare prealabilă în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului (23), în cazurile în care există motive întemeiate să se considere că autorul sau victima ar putea fi înregistrată în VIS, ar trebui să ofere autorităților de asigurare a respectării legii ale statelor membre un instrument extrem de valoros în prevenirea, detectarea sau investigarea infracțiunilor de terorism sau a altor infracțiuni grave, atunci când, de exemplu, singurele dovezi disponibile la locul infracțiunii sunt amprentele digitale latente. [AM 20] |
(30) |
Este necesar să se desemneze autoritățile competente ale statelor membre și punctul central de acces prin intermediul căruia se efectuează solicitările de acces la datele din VIS, precum și să se întocmească o listă a unităților operaționale din cadrul autorităților desemnate care sunt autorizate să solicite acest acces în scopuri specifice de prevenire, detectare sau investigare a infracțiunilor de terorism sau a altor infracțiuni grave. |
(31) |
Unitățile operaționale din cadrul autorităților desemnate ar trebui să transmită punctului central de acces solicitările de acces la datele stocate în sistemul central și ar trebui să motiveze respectivele solicitări. Unitățile operaționale din cadrul autorităților desemnate care sunt autorizate să solicite acces la datele din VIS nu ar trebui să acționeze în calitate de autoritate de verificare. Punctele centrale de acces ar trebui să acționeze independent de autoritățile desemnate și ar trebui să fie responsabile de garantarea, în mod independent, a respectării stricte a condițiilor privind accesul, astfel cum sunt prevăzute de prezentul regulament. În cazuri excepționale de urgență, atunci când accesul imediat este necesar pentru a răspunde unei amenințări specifice și prezente având legătură cu infracțiuni de terorism sau cu alte infracțiuni grave, punctul central de acces ar trebui să poată prelucra solicitarea imediat și efectua verificarea abia ulterior. |
(32) |
Pentru a proteja datele cu caracter personal și a exclude căutările sistematice în scopul asigurării respectării legii, prelucrarea datelor din VIS ar trebui să se realizeze numai în anumite cazuri și atunci când este necesară în scopul prevenirii, detectării sau investigării infracțiunilor de terorism sau a altor infracțiuni grave. Autoritățile desemnate și Europol ar trebui să solicite accesul la VIS numai atunci când au motive întemeiate să creadă că acest acces va furniza informații care să contribuie în mod substanțial la prevenirea, detectarea sau investigarea unei infracțiuni de terorism sau a unei alte infracțiuni grave și după o căutare prealabilă în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului . [AM 21] |
(32a) |
Ca practică generală, utilizatorii finali din statele membre efectuează căutări în bazele de date naționale relevante, înainte de sau în paralel cu interogarea bazelor de date europene. [AM 22] |
(33) |
Datele cu caracter personal stocate în VIS referitoare la titularii unor documente vize de lungă ședere nu ar trebui păstrate mai mult decât este necesar pentru scopurile VIS. Este adecvat ca datele referitoare la resortisanții țărilor terțe să fie păstrate pentru o perioadă de cinci ani, astfel încât să poată fi luate în considerare la evaluarea cererilor de viză de scurtă ședere, pentru a permite detectarea depășirii perioadei permise de ședere la încetarea perioadei de valabilitate și pentru a efectua evaluări de securitate privind resortisanții țărilor terțe cărora le-au fost eliberate documentele respective. Datele privind utilizările anterioare ale unui document ar putea facilita eliberarea viitoarelor vize de scurtă ședere. O perioadă mai scurtă de stocare nu ar fi suficientă pentru atingerea obiectivelor menționate. În lipsa unor motive de eliminare anticipată, datele ar trebui șterse după o perioadă de cinci ani. [AM 23] |
(34) |
Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (24) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către statele membre în aplicarea prezentului regulament. Prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile de asigurare a respectării legii în scopul prevenirii, investigării, depistării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale este reglementată de Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului (25). |
(35) |
Membrii echipelor europene de poliție de frontieră și gardă de coastă, precum și ai echipelor de personal implicat în sarcini legate de returnare sunt autorizați prin Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului să consulte bazele de date europene atunci când acest lucru este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor operaționale specificate în planul operativ privind verificările la frontieră, supravegherea frontierelor și returnare, sub autoritatea statului membru gazdă. Pentru a facilita consultarea și a permite ca echipele să aibă un acces efectiv la datele introduse în VIS, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă ar trebui să aibă acces la VIS. Acest acces ar trebui să facă obiectul condițiilor și limitărilor accesului aplicabile autorităților statelor membre competente pentru fiecare scop specific pentru care pot fi consultate datele din VIS. [AM 24] |
(36) |
Returnarea resortisanților țărilor terțe care nu îndeplinesc sau nu mai îndeplinesc condițiile de intrare, ședere sau reședință în statele membre, în conformitate cu Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), este o componentă esențială a eforturilor ample de combatere a migrației neregulamentare și reprezintă un motiv de interes public important. |
(37) |
Țările terțe de returnare adeseori nu fac obiectul unor decizii privind caracterul adecvat adoptate de Comisie în temeiul articolului 45 din Regulamentul (UE) 2016/679 sau în temeiul dispozițiilor naționale adoptate în vederea transpunerii articolului 36 din Directiva (UE) 2016/680. În plus, eforturile extinse ale Uniunii de cooperare cu principalele țări de origine a resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală care fac obiectul unei obligații de returnare nu au fost în măsură să asigure îndeplinirea sistematică de către aceste țări terțe a obligației stabilite de dreptul internațional de a-și readmite propriii resortisanți. Acordurile de readmisie, încheiate sau în curs de negociere de către Uniune sau de către statele membre, care oferă garanții adecvate pentru transferul de date către țările terțe, în temeiul articolului 46 din Regulamentul (UE) 2016/679 sau al dispozițiilor naționale adoptate în vederea transpunerii articolului 37 din Directiva (UE) 2016/680, acoperă un număr limitat de astfel de țări terțe, iar încheierea unor noi acorduri rămâne incertă. În astfel de situații, datele cu caracter personal ar putea fi prelucrate în temeiul prezentului regulament de către autoritățile țărilor terțe în scopul punerii în aplicare a politicii Uniunii în materie de returnare, cu condiția îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 49 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/679 sau a dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 38 sau 39 din Directiva (UE) 2016/680. Datele cu caracter personal obținute de un stat membru în temeiul prezentului regulament nu ar trebui transferate sau puse la dispoziția niciunei țări terțe, organizații internaționale sau entități private stabilite în Uniune sau în afara acesteia. Totuși, ca o excepție de la această regulă, ar trebui să fie posibil să se transfere astfel de date cu caracter personal către o țară terță sau către o organizație internațională, în cazul în care un astfel de transfer este supus unor condiții stricte și este necesar în cazuri individuale pentru a sprijini identificarea unui resortisant al unei țări terțe în legătură cu returnarea sa. În absența unei decizii privind caracterul adecvat adoptate prin intermediul unui act de punere în aplicare în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 sau a unor garanții adecvate la care sunt supuse transferurile în temeiul respectivului regulament, ar trebui să fie posibil ca datele din VIS să fie transferate, în mod excepțional, în scopul returnării, către o țară terță sau o organizație internațională, numai atunci când acest lucru este necesar din motive importante de interes public, astfel cum se prevede în respectivul regulament. [AM 25] |
(38) |
Datele cu caracter personal relevante prelucrate în VIS, în conformitate cu normele aplicabile privind protecția datelor și dacă este necesar în cazuri individuale pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute de Regulamentul (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului (27) [Regulamentul privind cadrul de relocare al Uniunii], ar trebui puse de statele membre la dispoziția [Agenției pentru Azil a Uniunii Europene] și a organismelor internaționale relevante, cum ar fi înaltul comisar al Națiunilor Unite pentru refugiați, Organizația Internațională pentru Migrație, precum și Comitetul internațional al Crucii Roșii pentru refugiați și operațiuni de relocare, în ceea ce privește resortisanții țărilor terțe sau apatrizii ale căror cazuri sunt transmise de acestea către statele membre în cadrul punerii în aplicare a Regulamentului (UE)…/… [Regulamentul privind cadrul de relocare al Uniunii]. [AM 26] |
(39) |
Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ( UE ) 2018 / 1725 al Parlamentului European și al Consiliului (28) se aplică activităților instituțiilor sau organelor Uniunii atunci când își îndeplinesc sarcinile care le revin în calitate de responsabili pentru gestionarea operațională a VIS. [AM 27] |
(40) |
Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și a emis un aviz la … 12 decembrie 2018. [AM 28] |
(41) |
Pentru a consolida cooperarea țărilor terțe cu privire la readmisia migranților în situație neregulamentară și a facilita returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală ale căror date ar putea fi stocate în VIS, copiile documentelor de călătorie ale solicitanților de vize de scurtă ședere ar trebui stocate în VIS. Spre deosebire de informațiile extrase din VIS, copiile documentelor de călătorie sunt o dovadă a cetățeniei care este recunoscută pe scară mai largă de către țările terțe. |
(42) |
Consultarea listei documentelor de călătorie care conferă titularului dreptul de trecere a frontierelor externe și pe care se poate aplica o viză, astfel cum a fost instituită prin Decizia nr. 1105/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (29), este un element obligatoriu al procedurii de examinare a vizelor. Autoritățile responsabile în domeniul vizelor ar trebui să pună în aplicare sistematic această obligație și, prin urmare, lista respectivă ar trebui să fie inclusă în VIS pentru a permite verificarea automată a recunoașterii documentului de călătorie al solicitantului. |
(43) |
Fără a se aduce atingere responsabilității statelor membre pentru exactitatea datelor introduse în VIS, eu-LISA ar trebui să fie responsabilă cu îmbunătățirea calității datelor, prin introducerea , menținerea și actualizarea sistematică a unui instrument central de monitorizare a calității datelor, și cu furnizarea de rapoarte statelor membre la intervale regulate. [AM 29] |
(44) |
Pentru a permite o mai bună monitorizare a utilizării VIS în scopul de a analiza tendințele privind presiunea migrației și gestionarea frontierelor, eu-LISA ar trebui să fie în măsură să dezvolte un sistem în vederea elaborării de rapoarte statistice destinate statelor membre, Comisiei și Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, fără a pune în pericol integritatea datelor. Prin urmare, eu-LISA ar trebui să se instituie un registru stocheze anumite date statistice în registrul statistic central în scopul elaborării rapoartelor și a statisticilor prevăzute în conformitate cu [Regulamentul 2018/XX privind interoperabilitatea (frontiere și vize)] . Statisticile generate nu ar trebui să conțină date cu caracter personal. [AM 30] |
(45) |
Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Directivei 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30). |
(46) |
Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, ci, având în vedere necesitatea de asigurare a punerii în aplicare a unei politici comune în domeniul vizelor, a unui nivel ridicat de securitate a spațiului fără controale la frontierele interne, precum și a instituirii treptate a unui sistem de gestionare integrată a frontierelor externe, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea respectivelor obiective. |
(47) |
Prezentul regulament instituie norme stricte de acces la VIS, precum și garanțiile necesare. De asemenea, acesta prevede dreptul persoanelor de acces, de rectificare, de eliminare și de exercitare a unei căi de atac, în special dreptul la o cale de atac judiciară, precum și supravegherea operațiunilor de prelucrare de către autorități publice independente. Regulamentul introduce garanții suplimentare pentru a răspunde necesităților specifice ale noilor categorii de date care vor fi prelucrate de VIS. Prin urmare, regulamentul respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la demnitate umană, dreptul la libertate și securitate, respectul pentru viața privată și de familie, protecția datelor cu caracter personal, dreptul la azil și protecția principiului nereturnării și protecția în cazul îndepărtării, al expulzării sau al extrădării, dreptul la nediscriminare, drepturile copilului și dreptul la o cale de atac eficientă. |
(47a) |
Prezentul regulament nu aduce atingere obligațiilor care rezultă din Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 privind statutul refugiaților, astfel cum a fost completată prin Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967, și nici angajamentelor internaționale asumate de Uniune și statele sale membre. [AM 31] |
(48) |
De asemenea, ar trebui să se aplice dispoziții specifice în cazul resortisanților țărilor terțe care fac obiectul obligației de a deține viză, sunt membri de familie ai unui cetățean al Uniunii căruia i se aplică Directiva 2004/38/CE sau ai unui resortisant al unei țări terțe care beneficiază de dreptul la liberă circulație în temeiul dreptului Uniunii și nu dețin un permis de ședere menționat în Directiva 2004/38/CE. Articolul 21 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că toți cetățenii Uniunii au dreptul de liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, sub rezerva limitărilor și a condițiilor prevăzute de tratate și de dispozițiile adoptate în vederea aplicării acestora. Limitările și condițiile respective sunt prevăzute în Directiva 2004/38/CE. |
(49) |
Astfel cum a confirmat Curtea de Justiție a Uniunii Europene, membrii de familie au nu numai dreptul de a intra pe teritoriul statului membru, ci și de a obține o viză de intrare în acest scop. Statele membre trebuie să acorde acestor persoane toate facilitățile pentru a obține vizele necesare, care trebuie să fie eliberate gratuit, în cel mai scurt termen posibil și pe baza unei proceduri accelerate. |
(50) |
Dreptul de a obține o viză nu este necondiționat, întrucât poate fi refuzat membrilor de familie care reprezintă un risc pentru ordinea publică, securitatea publică sau sănătatea publică în temeiul Directivei 2004/38/CE. În acest context, datele cu caracter personal ale membrilor de familie referitoare la identitatea și la statutul acestora pot fi verificate numai în măsura în care datele respective sunt relevante pentru a evalua dacă aceștia ar putea reprezenta o amenințare în materie de securitate. Astfel, examinarea cererilor de viză depuse de aceștia ar trebui să se facă exclusiv în raport cu preocupările legate de securitate, și nu cu cele legate de riscurile în materie de migrație. |
(51) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în legislația sa națională. |
(52) |
Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (31); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. |
(53) |
Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (32); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. |
(54) |
În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (33), dispoziții care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (34). |
(55) |
În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (35), care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (36) și cu articolul 3 din Decizia 2008/149/JAI a Consiliului (37). |
(56) |
În ceea ce privește Liechtensteinul, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (38), care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE a Consiliului, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (39) și cu articolul 3 din Decizia 2011/349/UE a Consiliului (40). |
(57) |
Prezentul regulament, cu excepția articolului 22r, constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care are legătură cu acesta în alt mod, în sensul articolului 3 alineatul (2) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2011, cu excepția dispozițiilor care au devenit aplicabile Bulgariei și României în temeiul Deciziei (UE) 2017/1908 a Consiliului (41), |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 767/2008 se modifică după cum urmează:
(-1) |
Titlul se înlocuiește cu următorul text: „Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de informații între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere, vizele de lungă ședere și permisele de ședere (Regulamentul VIS)”; [AM 32] |
(1) |
La articolul 1 se adaugă următoarele paragrafe: „De asemenea, prezentul regulament stabilește procedurile pentru schimbul de informații între statele membre cu privire la vizele de lungă ședere și permisele de ședere, inclusiv cu privire la anumite decizii referitoare la vizele de lungă ședere și permisele de ședere. Prin stocarea datelor de identitate, a documentului de călătorie și a datelor biometrice în registrul comun de date de identitate (CIR) instituit prin articolul 17 din Regulamentul 2018/XX al Parlamentului European și al Consiliului (*1) [Regulamentul 2018/XX privind interoperabilitatea (frontiere și vize) ], VIS contribuie la facilitarea și sprijinirea identificării corecte a persoanelor înregistrate în VIS.” (*1) Regulamentul 2018/XX al Parlamentului European și al Consiliului* [Regulamentul 2018/XX privind interoperabilitatea (frontiere și vize) ] (JO L).”" |
(2) |
Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 2 Scopul VIS (1) VIS are scopul de a îmbunătăți punerea în aplicare a politicii comune în domeniul vizelor în ceea ce privește vizele de scurtă ședere , cooperarea consulară și consultările care au loc între autoritățile centrale responsabile în domeniul vizelor, prin facilitarea schimbului de date între statele membre cu privire la cererile de viză și la deciziile referitoare la acestea, pentru: [AM 33]
(2) În ceea ce privește vizele de lungă ședere și permisele de ședere, VIS urmărește să faciliteze schimbul de date între statele membre cu privire la deciziile referitoare la acestea, pentru:
(*2) Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31)." (*3) Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (JO L 180, 29.6.2013, p. 60).”" |
(2a) |
Se introduce următorul articol: „Articolul 2a Arhitectură 1. VIS se bazează pe o arhitectură centralizată și cuprinde:
Sistemul central al VIS, interfețele uniforme naționale, serviciul web, portalul pentru operatorii de transport și infrastructura de comunicații a VIS partajează și reutilizează cât mai mult posibil din punct de vedere tehnic componentele de hardware și software ale sistemului central al EES, ale interfețelor uniforme naționale ale EES, ale portalului ETIAS pentru operatorii de transport, ale serviciului web al EES și, respectiv, ale infrastructurii de comunicații a EES. 2. NI-VIS constă în:
3. Interfața națională locală și interfața națională locală de rezervă trebuie utilizate exclusiv în scopurile definite de legislația Uniunii aplicabilă sistemului VIS. 4. Serviciile centralizate sunt duplicate în două locații diferite, și anume, la Strasbourg, în Franța, unde este găzduit principalul sistem central al VIS, unitatea centrală (CU), și la St Johann im Pongau, în Austria, unde este găzduit sistemul central de rezervă al VIS, unitatea centrală de rezervă (BCU). Conexiunea dintre sistemul central principal al VIS și sistemul central de rezervă al VIS permite sincronizarea continuă dintre CU și BCU. Infrastructura de comunicații sprijină și contribuie la asigurarea disponibilității neîntrerupte a VIS. Aceasta include căi redundante și separate pentru conexiunile dintre sistemul central al VIS și sistemul central de rezervă al VIS și include, de asemenea, căi redundante și separate pentru conexiunile dintre fiecare interfață națională și sistemul central al VIS și sistemul central de rezervă al VIS. Infrastructura de comunicații furnizează o rețea virtuală privată și criptată, consacrată datelor din VIS și comunicării dintre statele membre și dintre statele membre și autoritatea responsabilă cu gestionarea operațională a sistemului central al VIS.”; [AM 42] |
(3) |
Articolul 3 se elimină. |
(4) |
Articolul 4 se modifică după cum urmează:
|
(5) |
Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 5 Categorii de date (1) În VIS se înregistrează numai următoarele categorii de date:
(2) Mesajele transmise de VIS menționate la articolul 16, la articolul 24 alineatul (2) și la articolul 25 alineatul (2) nu se înregistrează în VIS, fără a se aduce atingere înregistrării operațiunilor de prelucrare a datelor în temeiul articolului 34. (3) CIR conține datele menționate la articolul 9 alineatul (4) literele (a)-(cc), la articolul 9 alineatele (5) și (6), la articolul 22c alineatul (2) literele (a)-(cc) (a)-(c) , (f) și (g) și la articolul 22d literele (a)-(cc), (f) și (g). Celelalte date din VIS se stochează în sistemul central al VIS.”[AM 52] |
(6) |
Se introduce următorul articol 5a: „Articolul 5a Lista documentelor de călătorie recunoscute
(*10) Decizia nr. 1105/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind lista documentelor de călătorie care conferă titularului dreptul de trecere a frontierelor externe și pe care se poate aplica o viză și privind un mecanism de creare a acestei liste (JO L 287, 4.11.2011, p. 9).”" |
(7) |
Articolul 6 se modifică după cum urmează:
|
(7a) |
La articolul 7, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) Prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul VIS de către fiecare autoritate competentă nu conduce la discriminare împotriva solicitanților, deținătorilor de viză sau solicitanților și deținătorilor de vize de lungă ședere și de permise de ședere pe motive de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală. Această prelucrare respectă pe deplin demnitatea și integritatea persoanelor în cauză, precum și drepturile fundamentale și se realizează în conformitate cu principiile recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal. Se acordă o atenție specială copiilor, persoanelor în vârstă, persoanelor cu handicap și persoanelor care au nevoie de protecție internațională. Interesul superior al copilului este considerat primordial.” [AM 60] |
(8) |
La articolul 7 se adaugă următoarele alineate: „(3) Interesul superior al copilului reprezintă un element fundamental primează în raport cu orice alte considerații pentru statele membre în ceea ce privește toate procedurile prevăzute de prezentul regulament , cu respectarea deplină a Convenției internaționale cu privire la drepturile copilului . Bunăstarea, siguranța și securitatea, în special atunci când există riscul ca un copil să fie victima traficului de persoane, precum și opiniile copilului sunt luate în considerare și li se acordă importanța cuvenită, în funcție de vârsta și de maturitatea acestuia. [AM 61] (3a) Statele membre pun în aplicare regulamentul cu respectarea deplină a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special în ceea ce privește dreptul la demnitate umană, dreptul la libertate și securitate, respectul pentru viața privată și de familie, protecția datelor cu caracter personal, dreptul la azil și protecția principiului nereturnării, precum și protecția în cazul îndepărtării, al expulzării sau al extrădării, dreptul la nediscriminare, drepturile copilului și dreptul la o cale de atac eficientă.” [AM 62] |
(8a) |
Se introduce următorul articol: „Articolul 7a Date dactiloscopice ale copiilor 1. Prin derogare de la articolul 22c alineatul (2) litera (g), în VIS nu se introduc amprente digitale ale copiilor cu vârsta mai mică de 6 ani. 2. Prelevarea datelor biometrice ale minorilor cu vârsta de cel puțin șase ani se realizează de către funcționari special instruiți în scopul prelevării datelor biometrice ale unui minor, într-un mod care ține seama de vârsta și nevoile copiilor și adaptat acestora și cu respectarea deplină a interesului superior al copilului și a garanțiilor prevăzute în Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului. În timpul prelevării datelor sale biometrice, minorul este însoțit de un membru adult al familiei, dacă acesta este prezent. Un minor neînsoțit este însoțit, în timpul prelevării datelor sale biometrice, de un tutore, un reprezentant sau, în cazul în care nu a fost desemnat un reprezentant, de o persoană instruită pentru a proteja interesul superior al minorului și bunăstarea sa generală. Persoana instruită menționată anterior nu este funcționarul responsabil pentru prelevarea datelor biometrice, acționează independent și nu primește ordine de la funcționarul sau de la serviciul responsabil pentru prelevarea datelor biometrice. Se interzice utilizarea oricărei forme de coerciție împotriva minorilor pentru a asigura respectarea de către aceștia a obligației de a furniza date biometrice. 3. Prin derogare de la articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 810/2009, consulatele nu impun copiilor cu vârsta între 6 și 12 de ani să se prezinte personal la consulat pentru prelevarea elementelor biometrice de identificare, în cazul în care acest lucru ar genera o sarcină și costuri excesive pentru familii. În astfel de cazuri, elementele biometrice de identificare sunt prelevate la frontierele externe și se acordă, în acest context, o atenție deosebită măsurilor de combatere a traficului de copii. 4. Prin derogare de la dispozițiile privind utilizarea datelor prevăzute în capitolele II, III, IIIa și IIIb, datele dactiloscopice ale copiilor pot fi accesate numai în următoarele scopuri:
|
(9) |
Titlul capitolului II se înlocuiește cu următorul text: „INTRODUCEREA ȘI UTILIZAREA DATELOR PRIVIND VIZELE DE SCURTĂ ȘEDERE DE CĂTRE AUTORITĂȚILE RESPONSABILE ÎN DOMENIUL VIZELOR”[AM 64 nu privește versiunea în limba română.] |
(10) |
Articolul 8 se modifică după cum urmează:
|
(11) |
Articolul 9 se modifică după cum urmează:
|
(12) |
Se introduc următoarele articole de la 9a la 9d: „Articolul 9a Interogările în alte sisteme (1) Dosarele de cerere sunt prelucrate automat de VIS pentru a identifica rezultate pozitive. VIS examinează fiecare dosar de cerere în mod individual. (2) Atunci când se creează o cerere sau se eliberează o viză, VIS verifică dacă documentul de călătorie care corespunde cererii respective este recunoscut în conformitate cu Decizia nr. 1105/2011/UE, prin efectuarea unei căutări automate în lista documentelor de călătorie recunoscute menționată la articolul 5a, și transmite rezultatul. [AM 69] (3) În scopul verificărilor prevăzute la articolul 21 alineatul (1) și la articolul 21 alineatul (3) literele (a), și (c) și (d) din Regulamentul (CE) nr. 810/2009, VIS lansează o interogare prin utilizarea portalului european de căutare definit la articolul 6 alineatul (1) [din Regulamentul privind interoperabilitatea (frontiere și vize) ] pentru a compara datele relevante menționate la articolul 9 punctul 4 din prezentul regulament cu datele existente într-o fișă, într-un dosar sau într-o semnalare înregistrată în VIS, în Sistemul de informații Schengen (SIS), în sistemul de intrare/ieșire (EES), în sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS), inclusiv în lista de supraveghere menționată la articolul 29 din Regulamentul (UE) 2018/XX în scopul instituirii unui sistem european de informații și de autorizare privind călătoriile, în Eurodac, [în sistemul ECRIS-TCN în ceea ce privește condamnările legate de infracțiuni de terorism sau alte infracțiuni grave], în datele Europol, în baza de date a Interpol privind documentele de călătorie furate și pierdute (SLTD) și în baza de date a Interpol privind documentele de călătorie asociate unor notificări (baza de date TDAWN a Interpol). punctele 4, 5 și 6 din prezentul regulament. VIS verifică:
3a. Atunci când se interoghează SLTD, datele folosite de utilizatorul portalului european de căutare (ESP) pentru a lansa interogarea nu sunt partajate cu titularii datelor Interpol. [AM 71] (4) VIS adaugă la dosarul de cerere o trimitere la fiecare rezultat pozitiv obținut în temeiul alineatului (3). În plus, VIS identifică, după caz, statul membru (statele membre) care a(u) introdus sau furnizat datele care au generat rezultatul (rezultatele) pozitiv(e) sau dacă acestea au fost introduse sau furnizate de Europol și înregistrează informațiile respective în dosarul de cerere. Nu se înregistrează alte informații în afară de trimiterea la un rezultat pozitiv și de emitentul datelor. [AM 72] (5) În sensul articolului 2 alineatul (1) litera (k), interogările efectuate în temeiul alineatului (3) din prezentul articol compară datele relevante menționate la articolul 15 alineatul (2) cu datele existente în SIS pentru a stabili dacă solicitantul face obiectul uneia dintre următoarele semnalări:
5a. Orice rezultat pozitiv obținut în urma interogărilor efectuate în temeiul articolului 9a alineatul (3) literele (a), (b), (c), (e), (g), (h), (i), (j), (k), (l) și (n) este evaluat de către consulatul la care a fost depusă cererea de viză, dacă este necesar în urma unei verificări realizate de către autoritatea centrală în conformitate cu articolul 9c. [AM 74] 5b. Orice rezultat pozitiv rezultat în urma interogărilor efectuate în temeiul articolului 9a alineatul (3) literele (d), (f), (m) și (o) este verificat, dacă este necesar, și evaluat de către punctul unic de contact din statele membre care au introdus sau au furnizat datele care au generat rezultatele pozitive, în conformitate cu articolul 9ca. [AM 75] 5c. Orice rezultat pozitiv generat în raport cu SIS se notifică, de asemenea, în mod automat, biroului SIRENE al statului membru care a creat semnalarea care a generat rezultatul pozitiv. [AM 76] 5d. Notificarea trimisă biroului SIRENE al statului membru sau punctului unic de contact care a introdus semnalarea cuprinde următoarele date:
5e. Dispozițiile prezentului articol nu pot împiedica, sub niciun motiv, depunerea unei cereri de azil. În cazul în care cererea de viză este depusă de o victimă a unor infracțiuni precum violența domestică sau traficul de persoane, săvârșite cu violență de susținătorul financiar, dosarul din VIS trebuie să fie separat de cel al susținătorului financiar, pentru a proteja victima în fața unor noi riscuri. [AM 78] Articolul 9b Dispoziții specifice aplicabile interogărilor în alte sisteme pentru membrii de familie ai cetățenilor UE sau ai altor resortisanți ai țărilor terțe care beneficiază de dreptul la liberă circulație în temeiul dreptului Uniunii (1) În ceea ce privește resortisanții țărilor terțe care sunt membri de familie ai unui cetățean al Uniunii și cărora li se aplică Directiva 2004/38/CE sau ai unui resortisant al unei țări terțe care beneficiază de dreptul la liberă circulație echivalent cu cel al cetățenilor Uniunii în temeiul unui acord încheiat între Uniune și statele sale membre, pe de o parte, și o țară terță, pe de altă parte, verificările automatizate prevăzute la articolul 9a alineatul (3) se efectuează exclusiv în scopul de a verifica dacă nu există indicii concrete sau motive întemeiate, bazate pe indicii concrete, pentru a concluziona că prezența persoanei respective pe teritoriul statelor membre prezintă un risc în materie de securitate sau un risc epidemic ridicat în conformitate cu Directiva 2004/38/CE. [AM 79] (2) VIS nu verifică:
(3) În cazul în care prelucrarea automată a cererii menționată la articolul 9a alineatul (3) a generat un rezultat pozitiv corespunzând unei semnalări privind refuzul intrării și al șederii, astfel cum se menționează la articolul 24 din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 (UE) 2018/1861 , autoritatea responsabilă în domeniul vizelor verifică motivul deciziei în urma căreia a fost introdusă în SIS semnalarea respectivă. Dacă motivul este legat de un risc de imigrație ilegală, semnalarea nu trebuie luată în considerare pentru evaluarea cererii. Autoritatea responsabilă în domeniul vizelor acționează în conformitate cu articolul 25 26 alineatul (2) din Regulamentul SIS II (UE) 2018/1861 . [AM 80] Articolul 9c Verificarea de către autoritățile centrale și de către punctul unic național de contact [AM 81] (1) Orice rezultat pozitiv , astfel cum se menționează la articolul 9a alineatul (5b), obținut în urma interogărilor efectuate în temeiul articolului 9a alineatul (3) , care nu poate fi confirmat automat de VIS , este verificat manual de către punctul unic de contact în conformitate cu articolul 9ca. Autoritatea centrală a statului membru care prelucrează cererea trebuie să fie informată în legătură cu acest lucru . [AM 82] (2) Orice rezultat pozitiv, astfel cum se menționează la articolul 9a alineatul (5a), obținut în urma interogărilor efectuate în temeiul articolului9a alineatul(3), care nu poate fi confirmat de automat de VIS, este verificat manual de către autoritatea centrală. Atunci când verifică manual rezultatele pozitive, autoritatea centrală are acces la dosarul de cerere și la orice dosar de cerere conexat, precum și la toate rezultatele pozitive generate în cursul prelucrării automate efectuate în temeiul articolului 9a alineatul (3) (5a) . [AM 83] (3) Autoritatea centrală verifică dacă identitatea solicitantului înregistrată în dosarul de cerere corespunde cu datele existente în VIS sau în una dintre bazele de date consultate. (4) În cazul în care datele cu caracter personal nu corespund și nu s-a obținut niciun alt rezultat pozitiv în cursul prelucrării automate efectuate în temeiul articolului 9a alineatul (3), autoritatea centrală șterge rezultatul fals pozitiv din dosarul de cerere. (5) Dacă datele corespund sau dacă rămân îndoieli cu privire la identitatea solicitantului, în cazuri justificate, autoritatea centrală responsabilă în domeniul vizelor care prelucrează cererea informează autoritatea centrală a statului membru sau statelor membre identificate că au introdus sau furnizat datele care au generat rezultatul pozitiv în temeiul articolului 9a alineatul (3). În cazul în care unul sau mai multe state membre au fost identificate că au introdus sau au furnizat datele care au declanșat răspunsul pozitiv, autoritatea centrală consultă autoritățile centrale ale statului sau statelor membre respective în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 alineatul (2). În cazul în care există îndoieli, răspunsul este în favoarea solicitantului. [AM 84] (6) Rezultatul verificărilor efectuate de autoritățile centrale din celelalte state membre este adăugat la dosarul de cerere. (7) Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care compararea menționată la articolul 9a alineatul (5) generează unul sau mai multe rezultate pozitive, VIS transmite o notificare automată autorității centrale a statului membru care a lansat interogarea, pentru ca aceasta să ia măsurile subsecvente adecvate. [AM 85] (8) În cazul în care Europol este identificat că a introdus sau a furnizat datele care au generat un rezultat pozitiv în conformitate cu articolul 9a alineatul (3), autoritatea centrală a statului membru responsabil consultă unitatea națională a Europol în vederea unor măsuri subsecvente în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/794, în special cu capitolul IV. [AM 86] Articolul 9ca Verificarea și evaluarea efectuate de către punctul unic de contact 1. Fiecare stat membru desemnează o autoritate națională operațională 24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână, care asigură verificările manuale relevante și evaluarea rezultatelor pozitive în sensul prezentului regulament («punctul unic de contact»). Punctul unic de contact este reprezentat de ofițerii de legătură ai biroului SIRENE, de birourile centrale naționale Interpol, de centrul național central al Europol, de unitatea națională a ETIAS și de toate autoritățile naționale relevante de aplicare a legii. Statele membre asigură suficient personal pentru a-i permite punctului unic de contact să verifice rezultatele pozitive în legătură cu care a fost informat în temeiul prezentului regulament, luând în considerare termenele limită prevăzute la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009. 2. Punctul unic de contact trebuie să verifice manual rezultatele pozitive care i-au fost prezentate. Se aplică procedurile stabilite la articolul 9c alineatele (2)-(6). 3. În cazul în care, în urma verificării menționate la alineatul (2) din prezentul articol, datele corespund și se confirmă un rezultat pozitiv, punctul unic de contact contactează, dacă este necesar, autoritățile responsabile, inclusiv Europolul, care au furnizat datele care au generat rezultatul pozitiv. În continuare, acesta evaluează rezultatul pozitiv. Punctul unic de contact furnizează un aviz motivat în vederea luării unei decizii privind cererea în temeiul articolului 23 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009. Acest aviz motivat se include în dosarul cererii. [AM 87] Articolul 9cb Manualul În conformitate cu articolul 48a, Comisia adoptă un act delegat pentru a stabili într-un manual datele relevante care trebuie comparate în căutările celorlalte sisteme în conformitate cu articolul 9a alineatul (3) și procedurile și normele necesare pentru efectuarea căutărilor, verificărilor și evaluărilor prevăzute la articolele 9a-9ca. Respectivul act delegat include combinația de categorii de date pentru interogarea fiecărui sistem în conformitate cu articolul 9a. [AM 88] Articolul 9d Responsabilitățile Europol Europol își adaptează sistemul de informații astfel încât să fie posibilă prelucrarea automată a interogărilor menționate la articolul 9a alineatul (3) și la articolul 22b alineatul (2).” (*11) Regulamentul (UE) 2018/1240 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 septembrie 2018 de instituire a Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1077/2011, (UE) nr. 515/2014, (UE) 2016/399, (UE) 2016/1624 și (UE) 2017/2226 (JO L 236, 19.9.2018, p. 1). " |
(13) |
la articolul 13 se adaugă următorul alineat (4): „(4) Când dosarul de cerere este actualizat în temeiul alineatelor (1) și (2), VIS transmite o notificare statului membru care a eliberat viza, prin care îi comunică decizia motivată de anulare sau de revocare a vizei. Notificarea este generată automat de sistemul central și transmisă prin mecanismul prevăzut la articolul 16.”[AM 89] |
(14) |
Articolul 15 se modifică după cum urmează:
|
(15) |
La articolul 16, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text: „(2) Când este creat în VIS un dosar de cerere referitor la un resortisant al unei anumite țări terțe sau care aparține unei anumite categorii de astfel de resortisanți pentru care este necesară o consultare prealabilă în temeiul articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009, VIS transmite automat cererea de consultare statului membru sau statelor membre indicate. Statul membru sau statele membre consultate transmit răspunsul către VIS, care îl transmite statului membru care a creat cererea. Exclusiv în scopul desfășurării procedurii de consultare, se integrează în VIS lista statelor membre care solicită ca autoritățile lor centrale să fie consultate de autoritățile centrale ale altor state membre în cursul examinării cererilor de vize uniforme depuse de resortisanții anumitor țări terțe sau de anumite categorii de astfel de resortisanți, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009, precum și a resortisanților țărilor terțe în cauză. [AM 90] (3) Procedura prevăzută la alineatul (2) se aplică, de asemenea:
|
(16) |
Articolul 17 se elimină. |
(17) |
Titlul capitolului III se înlocuiește cu următorul text: „ACCESUL ALTOR AUTORITĂȚI LA DATELE PRIVIND VIZELE DE SCURTĂ ȘEDERE” |
(18) |
La articolul 18 alineatul (6), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Autoritățile competente să efectueze verificări la frontierele la care se utilizează EES verifică amprentele digitale ale titularului de viză prin compararea cu amprentele digitale înregistrate în VIS. În cazul titularilor de viză ale căror amprente digitale nu pot fi utilizate, căutarea menționată la alineatul (1) se efectuează folosind datele alfanumerice prevăzute la alineatul (1) în combinație cu imaginea facială.” |
(18a) |
Articolul 18a se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 18a Recuperarea datelor din VIS pentru a crea sau a actualiza în EES o fișă de intrare/ieșire sau o fișă privind refuzul intrării aparținând unui titular de viză Exclusiv în scopul creării sau al actualizării în EES a unei fișe de intrare/ieșire sau a unei fișe privind refuzul intrării aparținând unui titular de viză în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) și cu articolele 16 și 18 din Regulamentul (UE) 2017/2226, autorității competente să efectueze verificări la frontierele la care se operează EES i se permite accesul pentru a recupera din VIS și a importa în EES datele stocate în VIS și menționate la articolul 16 alineatul (1) litera (d) și alineatul (2) literele (c)-(f) din respectivul regulament.” [AM 93] |
(19) |
Se introduce următorul articol 20a: „Articolul 20a Utilizarea datelor din VIS în scopul introducerii de semnalări SIS privind persoane dispărute sau persoane vulnerabile care trebuie împiedicate să călătorească și accesul ulterior la aceste date [AM 94] (1) Datele dactiloscopice și imaginile faciale stocate în VIS pot fi utilizate pentru introducerea unei semnalări privind persoane dispărute, copii expuși riscului de răpire sau persoane vulnerabile care trebuie să fie împiedicate să călătorească în conformitate cu articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (UE) … al Parlamentului European și al Consiliului (*12) [Regulamentul (UE) privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală]. În aceste cazuri, schimbul de date dactiloscopice și de imagini faciale se efectuează prin mijloace securizate în cadrul biroului SIRENE din statul membru care deține datele. [AM 95] (2) Dacă se obține un rezultat pozitiv în urma unei semnalări SIS prin utilizarea datelor dactiloscopice și a imaginilor faciale stocate în VIS astfel cum se menționează la alineatul (1), autoritățile pentru protecția copilului și autoritățile judiciare naționale, inclusiv cele responsabile cu inițierea urmăririi penale în procedurile penale și cu anchetele judiciare anterioare punerii sub acuzare, precum și autoritățile lor coordonatoare, astfel cum se menționează la articolul 43 44 din Regulamentul (UE) … [COM(2016)0883 – SIS LE (cooperare polițienească)] , pot cere, în îndeplinirea sarcinilor care le revin, accesul la datele înregistrate în VIS de la o autoritate care deține acest acces . Sunt aplicabile condițiile prevăzute de legislația Uniunii și legislația națională. Statele membre se asigură că datele sunt transmise în condiții de siguranță. [AM 96] (*12) Regulamentul (UE) .. al Parlamentului European și al Consiliului (JO L .., p. …).”" |
(20) |
La articolul 22, alineatul alineatele (1) și (2) se înlocuiește înlocuiesc cu următorul text: „1. Autoritățile competente în domeniul azilului sunt autorizate, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 343/2003, să efectueze căutări cu ajutorul datelor privind amprentele digitale ale solicitantului de azil, numai în scopul examinării cererilor de azil. În cazul în care amprentele digitale ale persoanei respective nu pot fi utilizate sau în cazul în care căutarea cu ajutorul datelor privind amprentele digitale rămâne fără niciun rezultat, aceasta se efectuează cu ajutorul datelor prevăzute la articolul 9 alineatul (4) litera (a) și/sau literele (b)-(cc); această căutare poate fi efectuată și cu ajutorul datelor prevăzute la articolul 9 alineatul (4) litera (aa). [AM 97] (2) În cazul în care, în urma căutării cu ajutorul datelor enumerate la alineatul (1), se constată că în VIS sunt înregistrate date referitoare la solicitantul de protecție internațională, autoritatea competentă în domeniul azilului este autorizată să consulte, exclusiv în scopul menționat la alineatul (1), următoarele date din dosarul solicitantului și din orice dosar de cerere conexat al solicitantului în temeiul articolului 8 alineatul (3):
|
(21) |
Articolul 23 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 23 Perioada de păstrare a datelor stocate (1) Perioada de păstrare a dosarelor de cerere în VIS este de cel mult cinci ani, fără a se aduce atingere ștergerii datelor menționată la articolele 24 și 25, precum și ținerii evidenței menționată la articolul 34. [AM 100] Perioada respectivă începe:
(2) La expirarea perioadei prevăzute la alineatul (1), VIS șterge automat dosarul și conexiunea sau conexiunile stabilite cu acest dosar, menționate la articolul 8 alineatele (3) și (4) și la articolul 22a alineatele alineatul (3) și (5).”[AM 102] 2a. Prin derogare de la alineatul (1):
2b. Prin derogare de la alineatul (1), în scopul facilitării unei noi cereri, dosarul de cerere menționat poate fi stocat pentru o perioadă suplimentară de maximum trei ani de la încheierea perioadei de valabilitate a vizei de lungă ședere sau a permisului de ședere și numai în cazul în care, în urma unei cereri de aprobare, solicitantul își exprimă în mod liber și explicit consimțământul prin intermediul unei declarații semnate. Cererea de exprimare a consimțământului este prezentată într-o formă care o diferențiază în mod clar de alte aspecte, într-o formă inteligibilă și ușor accesibilă și utilizând un limbaj clar și simplu, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2016/679. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/679, solicitantul poate, în orice moment, să își retragă consimțământul. În cazul în care solicitantul își retrage consimțământul, dosarul de cerere se șterge automat din VIS. eu-LISA elaborează un instrument care să le permită solicitanților să își dea și să își retragă consimțământul. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 48a pentru a defini mai în detaliu instrumentul care va fi utilizat de către solicitanți pentru a-și da și pentru a-și retrage consimțământul. [AM 104] |
(22) |
La articolul 24, alineatul alineatele (2) și (3) se înlocuiește înlocuiesc cu următorul text: „(2) În cazul în care un stat membru deține dovezi care sugerează că datele prelucrate în VIS sunt eronate sau că prelucrarea lor în VIS contravine dispozițiilor prezentului regulament, acesta informează imediat statul membru responsabil. Mesajul respectiv se transmite în conformitate cu procedura de la articolul 16 alineatul (3). Dacă datele eronate fac trimitere la conexiuni stabilite în temeiul articolului 8 alineatul (3) sau (4) și al articolului 22a alineatul (3), statul membru responsabil face verificările necesare și furnizează un răspuns în termen de 48 ore și, după caz, rectifică respectiva conexiune. În cazul în care nu se furnizează niciun răspuns în termenul stabilit, statul membru solicitant rectifică respectiva conexiune și informează statul membru responsabil prin intermediul VISMail cu privire la rectificarea efectuată. (3) Statul membru responsabil verifică, cât mai rapid posibil, datele respective și, dacă este nevoie, le corectează sau le șterge imediat.” [AM 105] |
(23) |
Articolul 25 se modifică după cum urmează:
|
(23a) |
Articolul 26 se modifică după cum urmează:
|
(24) |
La articolul 26, se introduce următorul alineat (8a): „(8a) Eu-LISA este autorizată să utilizeze date cu caracter personal reale anonimizate din sistemul de producție al VIS în scopul testării în următoarele circumstanțe:
|
(25) |
Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 27 Localizarea geografică a Sistemului central de informații privind vizele VIS central principal, care asigură executarea funcțiilor de supraveghere și gestionare tehnică, este situat la Strasbourg (Franța), iar un VIS central de rezervă, capabil să asigure toate funcționalitățile VIS central principal, este situat la Sankt Johann im Pongau (Austria). Ambele unități pot fi utilizate simultan Eu-LISA pune în aplicare soluții tehnice pentru a asigura disponibilitatea neîntreruptă a VIS fie prin funcționarea activă simultană a sistemului central al VIS și a sistemului central de rezervă al VIS, cu condiția ca a doua unitate sistemul central de rezervă al VIS să își păstreze capacitatea de a asigura funcționarea acestuia VIS în cazul unei defecțiuni a sistemului central al VIS, fie prin duplicarea sistemului sau a componentelor acestuia .”[AM 112] |
(26) |
Articolul 29 se modifică după cum urmează:
|
(27) |
Se introduce următorul articol 29a: „Articolul 29a Norme specifice privind introducerea datelor 1. Introducerea în VIS a datelor menționate la articolele 9, 22c și 22d face obiectul următoarelor condiții prealabile:
2. VIS efectuează verificări ale calității după cum urmează:
3. Se stabilesc standarde de calitate privind stocarea datelor menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol. Specificațiile acestor standarde se stabilesc prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 49 alineatul (2).”[AM 120 nu privește versiunea în limba romană.] |
(28) |
La articolul 31, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text: „(1) Fără a se aduce atingere Regulamentului (UE) 2016/679, datele menționate la articolul 9 alineatul (4) literele (a), (b), (c), (k) și (m) și la articolul 9 alineatele (6) și (7) pot fi transferate sau puse la dispoziția unei țări terțe sau a unei organizații internaționale enumerate în anexă, numai dacă acest lucru este necesar în cazuri individuale pentru a dovedi identitatea resortisanților țărilor terțe și numai în scopul returnării în conformitate cu Directiva 2008/115/CE sau al relocării în conformitate cu Regulamentul… [Regulamentul privind cadrul de relocare], cu condiția ca statul membru care a introdus datele în VIS să-și fi dat acordul.” [AM 121] |
(28a) |
Articolul 31 se modifică după cum urmează:
|
(28b) |
La articolul 32, alineatul (2) se modifică după cum urmează:
|
(28c) |
Se introduce următorul articol: „Articolul 32a Incidente de securitate 1. Orice eveniment care are sau poate avea un impact asupra securității VIS sau care poate cauza daune sau pierderi ale datelor din VIS este considerat a fi un incident de securitate, în special în cazul în care este posibil să se fi accesat datele în mod neautorizat sau în cazul în care au fost afectate sau este posibil să fi fost afectate disponibilitatea, integritatea și confidențialitatea datelor. 2. Incidentele de securitate se gestionează astfel încât să se asigure un răspuns rapid, eficace și corespunzător. 3. Fără a aduce atingere notificării și comunicării unei încălcări a securității datelor cu caracter personal în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (UE) 2016/679 sau cu articolul 30 din Directiva (UE) 2016/680, statele membre, Europolul și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă notifică fără întârziere Comisiei, eu-LISA, autorității de supraveghere competente și Autorității Europene pentru Protecția Datelor orice incident de securitate. eu-LISA notifică fără întârziere Comisiei și Autorității Europene pentru Protecția Datelor orice incident de securitate care afectează sistemul central al VIS. 4. Informațiile privind un incident de securitate care are sau poate să aibă un impact asupra funcționării VIS într-un stat membru sau, în cadrul eu-LISA, asupra disponibilității, a integrității și a confidențialității datelor introduse sau trimise de alte state membre se transmit tuturor statelor membre fără întârziere și se raportează în conformitate cu planul de gestionare a incidentelor furnizat de eu-LISA. 5. Statele membre și eu-LISA colaborează în cazul unui incident de securitate. 6. Comisia raportează imediat incidentele grave Parlamentului European și Consiliului. Rapoartele respective se clasifică drept document EU RESTRICTED/RESTREINT UE, în conformitate cu normele de securitate aplicabile. 7. În cazul în care un incident de securitate este cauzat de utilizarea abuzivă a datelor, statele membre, Europolul și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă se asigură că sunt impuse sancțiuni, în conformitate cu articolul 36.”; [AM 127] |
(28d) |
Articolul 33 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 33 Răspunderea 1. Fără a aduce atingere dreptului la despăgubiri și răspunderii din partea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, Directiva (UE) 2016/680 și Regulamentul (UE) 2018/1726:
2. În cazul în care orice nerespectare, de către un stat membru, a obligațiilor care îi revin în virtutea prezentului regulament produce prejudicii sistemului central al VIS, statul membru respectiv este considerat răspunzător pentru prejudiciile aduse, cu excepția cazului și în măsura în care eu-LISA sau alt stat membru care participă la sistemul central al VIS nu a luat măsuri rezonabile pentru a preveni producerea prejudiciilor sau pentru a diminua întinderea lor. 3. Acțiunile în despăgubire intentate împotriva unui stat membru pentru prejudiciile menționate la alineatele (1) și (2) sunt guvernate de dreptul național al statului membru respectiv. Acțiunile în despăgubire intentate împotriva operatorului, a Europol, a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă sau a eu-LISA pentru prejudiciile menționate la alineatele (1) și (2) fac obiectul condițiilor prevăzute în tratate.”; [AM 128] |
(29) |
Articolul 34 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 34 Păstrarea evidențelor (1) Fiecare stat membru, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și autoritatea de administrare eu-LISA păstrează evidențe ale tuturor operațiunilor de prelucrare a datelor efectuate în VIS. Aceste evidențe indică scopul accesării menționate la articolul 6 alineatul (1), la articolul 20a alineatul (1), la articolul 22k alineatul (1) și la articolele 15-22 și 22 g-22j, data și ora, tipul datelor transmise astfel cum se menționează la articolele 9-14 și 22c-22f , tipul de date utilizate pentru interogare astfel cum se menționează la articolul 15 alineatul (2), la articolul 18, la articolul 19 alineatul (1), la articolul 20 alineatul (1), la articolul 21 alineatul (1), la articolul 22 alineatul (1) și la articolele 22 g, 22h, 22i, 22j, 45a și 45d, precum și denumirea autorității care a introdus sau a extras datele. În plus, fiecare stat membru păstrează evidențe privind personalul autorizat în mod corespunzător să introducă sau să extragă date. [AM 129] (2) Pentru operațiunile menționate la articolul 45b, se păstrează evidențe ale fiecărei operațiuni de prelucrare a datelor efectuată în cadrul VIS și EES în conformitate cu prezentul articol articolul respectiv și cu articolul 41 46 din Regulamentul (UE) 2017/2226 de instituire a Sistemului de intrare/ieșire (EES). În vederea operațiunilor menționate la articolul 17a, se ține evidența tuturor operațiunilor de prelucrare a datelor efectuate în cadrul VIS și EES în conformitate cu prezentul articol și cu articolul 46 din Regulamentul (UE) 2017/2226. [AM 130] (3) Aceste evidențe pot fi utilizate numai pentru monitorizarea admisibilității prelucrării datelor din punctul de vedere al protecției acestora, precum și pentru garantarea securității datelor. Evidențele trebuie protejate, prin măsuri adecvate, împotriva oricărui acces neautorizat și șterse după o perioadă de un an de la expirarea perioadei de păstrare prevăzută la articolul 23 alineatul (1), în cazul în care nu sunt necesare pentru proceduri de monitorizare deja inițiate.” |
(29a) |
Articolul 35 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 35 Autocontrolul Statele membre garantează că fiecare autoritate care are acces la datele VIS ia măsurile necesare pentru a respecta prezentul regulament și cooperează cu autoritatea națională de supraveghere.”; [AM 131] |
(29b) |
Articolul 36 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 36 Sancțiuni Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a se asigura că orice utilizare sau prelucrare frauduloasă a datelor introduse în VIS, care contravine dispozițiilor prezentului regulament, se pedepsește prin sancțiuni, inclusiv sancțiuni de natură administrativă și/sau penală în conformitate cu legislația națională, care sunt efective, proporționale și disuasive.”; [AM 132] |
(30) |
Articolul 37 se modifică după cum urmează:
|
(31) |
La articolul 38, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: „(3) În cazul în care solicitarea prevăzută la alineatul (2) nu este adresată statului membru responsabil, ci unui alt stat membru, autoritățile statului membru căruia i-a fost prezentată solicitarea contactează autoritățile statului membru responsabil în termen de șapte zile. Statul membru responsabil verifică exactitatea datelor și legalitatea prelucrării acestora în VIS în termen de o lună.” [AM 137] |
(31a) |
Articolul 38 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 38 Dreptul de acces, dreptul la rectificarea, completarea și ștergerea datelor cu caracter personal și dreptul la restricționarea prelucrării 1. Fără a aduce atingere dreptului la informare prevăzut la articolele 15 și 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725, solicitanții sau titularii de vize de lungă ședere sau de permise de ședere ale căror date sunt stocate în VIS sunt informați, la momentul colectării datelor lor, cu privire la procedurile de exercitare a drepturilor prevăzute la articolele 17-20 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și la articolele 15-18 din Regulamentul (UE) 2016/679. Acestora le sunt furnizate, în același timp, datele de contact ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor. 2. Pentru a-și exercita drepturile prevăzute la articolele 17-20 din Regulamentul (UE) 2018/1725] și la articolele 15-18 din Regulamentul (UE) 2016/679, persoanele menționate la alineatul (1) au dreptul de a se adresa statului membru care a introdus datele lor în VIS. Statul membru care primește cererea examinează solicitarea și răspunde la aceasta cât mai rapid posibil, în termen de maximum 30 de zile. În cazul în care, ca răspuns la o cerere, se constată că datele stocate în VIS conțin erori de fapt sau au fost înregistrate în mod ilegal, statul membru responsabil rectifică sau șterge datele respective în VIS în cel mai scurt timp și cel târziu în termen de 30 de zile de la primirea cererii, în conformitate cu articolul 12 alineatul (3) și alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/679. În cazul în care cererea este adresată unui alt stat membru decât cel responsabil, autoritățile statului membru căruia i-a fost transmisă cererea contactează autoritățile statului membru responsabil în termen de șapte zile. Statul membru responsabil verifică exactitatea datelor și legalitatea prelucrării acestora în VIS în termen de o lună. Persoanele în cauză sunt informate de statul membru care a contactat autoritatea statului membru responsabil că solicitarea sa a fost transmisă, precum și cu privire la destinatarul acesteia și la procedura ulterioară. 3. În cazul în care statul membru responsabil nu este de acord cu afirmația potrivit căreia datele înregistrate în VIS conțin erori de fapt sau au fost înregistrate în mod ilegal, acesta adoptă fără întârziere o decizie administrativă în care îi explică în scris persoanei vizate motivele pentru care nu este dispus să rectifice sau să șteargă datele care o privesc. 4. Respectiva decizie furnizează, de asemenea, persoanei vizate informații care explică posibilitatea de a contesta decizia luată în privința cererii menționate la alineatul (2) și, dacă este cazul, informații cu privire la modalitatea de a introduce o acțiune sau de a depune o plângere la autoritățile sau instanțele judecătorești competente și cu privire la orice asistență de care poate beneficia, inclusiv din partea autorităților naționale de supraveghere competente. 5. Orice cerere înaintată în temeiul alineatului (2) conține informațiile necesare pentru a identifica persoana vizată. Aceste informații se utilizează exclusiv pentru a permite exercitarea drepturilor menționate la alineatul (2). 6. Statul membru responsabil ține o evidență sub forma unui document scris care să ateste faptul că s-a depus o cerere de tipul celei menționate la alineatul (2) și modul în care aceasta a fost soluționată. Acesta pune documentul respectiv la dispoziția autorităților naționale de supraveghere competente în domeniul protecției datelor fără întârziere, în cel mult șapte zile de la luarea deciziei de a rectifica sau de a șterge datele menționate la alineatul (2) al doilea paragraf sau, respectiv, de la luarea deciziei menționate la alineatul (3).”; [AM 138] |
(31b) |
Articolul 39 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 39 Cooperarea în vederea garantării drepturilor privind protecția datelor 1. Autoritățile competente ale statelor membre colaborează în mod activ în vederea garantării drepturilor prevăzute la articolul 38. 2. În fiecare stat membru, autoritatea de supraveghere menționată la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 asistă, la cerere, persoana vizată și îi oferă consiliere în exercitarea dreptului său de a obține rectificarea, completarea sau ștergerea datelor care o privesc sau de a restricționa prelucrarea acestor date în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679. Pentru realizarea obiectivelor menționate la primul paragraf, autoritatea de supraveghere a statului membru responsabil care a transmis datele cooperează cu autoritatea de supraveghere a statului membru căruia i s-a adresat cererea.”[AM 139] |
(31c) |
Articolul 40 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 40 Căi de atac 1. Fără a aduce atingere articolelor 77 și 79 din Regulamentul (UE) 2016/679, în fiecare stat membru, orice persoană are dreptul de a intenta o acțiune sau de a depune o plângere la autoritățile sau la instanțele judecătorești competente ale statelor membre care au refuzat dreptul de acces sau dreptul de rectificare, completare sau ștergere a datelor care o privesc, prevăzut la articolul 38 din prezentul regulament. Dreptul de a introduce o astfel de acțiune sau de a depune o astfel de plângere se aplică, de asemenea, în cazurile în care cererile de acces, de rectificare, de completare sau de ștergere nu au primit răspuns în termenele prevăzute la articolul 38 sau nu au fost deloc prelucrate de către operatorul de date. 2. Asistența acordată de autoritatea de supraveghere menționată la articolul 51 alineatul (1)din Regulamentul (UE) 2016/679 se menține pe întreaga durată a procedurii.”; [AM 140] |
(31d) |
Articolul 41 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 41 Controlul exercitat de autoritatea națională de supraveghere 1. Fiecare stat membru se asigură că autoritatea de supraveghere menționată la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 monitorizează independent legalitatea prelucrării datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament de către statul membru în cauză. 2. Autoritatea sau autoritățile de supraveghere menționate la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 garantează că, cel puțin la fiecare trei ani, autoritățile naționale responsabile realizează un audit al operațiilor de prelucrare a datelor, în conformitate cu normele internaționale de audit relevante. Rezultatele auditului pot fi luate în considerare în evaluările realizate în cadrul mecanismului instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului. Autoritatea de supraveghere menționată la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 publică anual numărul solicitărilor de rectificare, completare sau ștergere a datelor sau al restricționărilor prelucrării datelor, acțiunile întreprinse ulterior și numărul rectificărilor, completărilor, ștergerilor și restricționărilor prelucrării efectuate în urma solicitărilor depuse de persoanele în cauză. 3. Statele membre se asigură că autoritatea lor de supraveghere are resurse suficiente pentru a îndeplini sarcinile care i-au fost încredințate în conformitate cu prezentul regulament și are acces la consiliere din partea unor persoane cu suficiente cunoștințe în domeniul datelor biometrice. 4. Fiecare stat membru pune la dispoziția autorității de supraveghere menționate la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 toate informațiile solicitate de aceasta și, în special, îi furnizează informații despre activitățile realizate în conformitate cu responsabilitățile sale, astfel cum sunt prevăzute de prezentul regulament. Statele membre acordă autorității de supraveghere menționate la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 accesul la evidențele lor și îi permit în orice moment accesul în toate localurile proprii care au legătură cu asigurarea interoperabilității.”; [AM 141] |
(31e) |
Articolul 42 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 42 Supravegherea de către Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor 1. Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea activităților de prelucrare a datelor cu caracter personal ale eu-LISA, ale Europolului și ale Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în temeiul prezentului regulament, precum și de asigurarea faptului că aceste activități se desfășoară în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 și cu prezentul regulament. 2. Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor garantează că, cel puțin la fiecare trei ani, se realizează un audit al activităților de prelucrare a datelor cu caracter personal desfășurate de eu-LISA, în conformitate cu normele internaționale de audit relevante. Un raport al acestui audit se trimite Parlamentului European, Consiliului, agenției eu-LISA, Comisiei și statelor membre. Agenției eu-LISA i se oferă posibilitatea de a face observații înainte de adoptarea rapoartelor. 3. Agenția eu-LISA pune la dispoziția Autorității Europene pentru Protecția Datelor informațiile solicitate de aceasta, îi oferă Autorității Europene pentru Protecția Datelor accesul la toate documentele și la evidențele sale, menționate la articolele 22r, 34 și 45b, precum și în toate localurile proprii, în orice moment.”; [AM 142] |
(32) |
La articolul 43, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text: „(1) Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor acționează în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de supraveghere în ceea ce privește aspecte specifice care necesită o implicare la nivel național, în special dacă Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor sau o autoritate națională de supraveghere identifică discrepanțe majore între practicile statelor membre sau transferuri potențial ilegale efectuate prin canalele de comunicare ale componentelor de interoperabilitate sau în contextul întrebărilor adresate de una sau mai multe autorități naționale de supraveghere cu privire la punerea în aplicare și interpretarea prezentului regulament. (2) În cazurile menționate la alineatul (1), supravegherea coordonată este asigurată în conformitate cu articolul 62 din Regulamentul (UE) XXXX/2018 [Regulamentul (CE) nr. 45/2001 revizuit].” [AM 143] |
(32a) |
Articolul 43 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 43 Cooperarea dintre autoritățile naționale de supraveghere și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor 1. Autoritățile de supraveghere și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, fiecare acționând în conformitate cu competențele lor respective, cooperează activ în cadrul responsabilităților lor pentru a asigura o supraveghere coordonată a utilizării componentelor de interoperabilitate și a aplicării altor dispoziții ale prezentului regulament. 2. Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și autoritățile de supraveghere fac schimb de informații relevante, se asistă reciproc în realizarea activităților de audit și a inspecțiilor, examinează dificultățile legate de interpretarea sau punerea în aplicare a prezentului regulament, evaluează problemele privind exercitarea supravegherii independente sau a drepturilor persoanelor la care se referă datele respective, formulează propuneri armonizate în vederea găsirii unor soluții comune la problemele posibile și asigură sensibilizarea în ceea ce privește drepturile în materie de protecție a datelor, dacă este necesar. 3. În sensul alineatului (2), autoritățile de supraveghere și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor se reunesc cel puțin de două ori pe an în cadrul Comitetului european pentru protecția datelor. Costurile acestor reuniuni sunt suportate de Comitetul european pentru protecția datelor, care se ocupă și de organizarea lor. Regulamentul de procedură se adoptă cu ocazia primei reuniuni. Alte metode de lucru sunt elaborate în comun, dacă este necesar. 4. La fiecare doi ani, Comitetul european pentru protecția datelor trimite Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Europol, Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și eu-LISA un raport comun al activităților. Raportul respectiv include un capitol despre fiecare stat membru, elaborat de autoritatea de supraveghere a statului membru respectiv.” [AM 144] |
(32b) |
Articolul 44 se elimină; [AM 145] |
(33) |
La articolul 45 se adaugă următorele alineate: „2a. Măsurile necesare pentru dezvoltarea sistemului central al VIS, a interfeței naționale din fiecare stat membru și a infrastructurii de comunicații între sistemul central al VIS și interfețele naționale cu privire la următoarele aspecte sunt adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 49 alineatul (2):
(3) Specificațiile tehnice în ceea ce privește calitatea, rezoluția și utilizarea amprentelor digitale și a imaginii faciale pentru verificarea biometrică și identificarea în VIS sunt stabilite în acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 49 alineatul (2).” |
(34) |
Se introduce următorul articol 45a: „Articolul 45a Utilizarea datelor în scopul elaborării de rapoarte și statistici (1) Personalul autorizat în mod corespunzător din cadrul autorităților competente ale statelor membre, al Comisiei, al eu-LISA și al Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă instituită prin Regulamentul (UE) 2016/1624 are acces pentru a consulta, exclusiv în scopul elaborării de rapoarte și statistici, datele de mai jos, fără a se permite identificarea individuală având în vedere că datele sunt complet anonime : [AM 147]
Personalul autorizat în mod corespunzător al Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă are acces pentru a consulta datele menționate la primul paragraf în scopul realizării unor analize de risc și evaluări ale vulnerabilității, astfel cum se menționează la articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) 2016/1624. (2) În sensul alineatului (1) din prezentul articol, eu-LISA stochează datele menționate la alineatul respectiv în registrul central de raportare și statistici menționat la [articolul 39 din Regulamentul 2018/XX privind interoperabilitatea (frontiere și vize) ]. (3) Procedurile instituite de eu-LISA pentru a monitoriza funcționarea VIS menționate la articolul 50 alineatul (1) includ posibilitatea de a produce statistici periodice pentru asigurarea monitorizării respective. (4) În fiecare trimestru, eu-LISA compilează statistici bazate pe datele din VIS privind vizele de scurtă ședere, care indică, pentru fiecare loc în care a fost depusă o cerere de viză, în special:
Statisticile zilnice sunt stocate în registrul central de raportare și statistici. (5) În fiecare trimestru, eu-LISA compilează statistici bazate pe datele din VIS privind vizele de lungă ședere și permisele de ședere, care indică, pentru fiecare loc, în special:
(6) La sfârșitul fiecărui an, datele statistice sunt compilate sub formă de statistici trimestriale într-un raport anual pentru anul respectiv. Statisticile conțin o defalcare a datelor pentru fiecare stat membru. Raportul este publicat și transmis Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și autorităților naționale de supraveghere. [AM 153] (7) La cererea Comisiei, eu-LISA îi furnizează acesteia statistici privind aspecte specifice legate de punerea în aplicare a politicii comune în domeniul vizelor sau a politicii în domeniul migrației, inclusiv privind aspecte legate de aplicarea Regulamentului (UE) nr. 1053/2013.” |
(35) |
Se introduc următoarele articole 45b, 45c, 45d și 45e: „Articolul 45b Accesul operatorilor de transport la date în scopul verificării (1) În vederea îndeplinirii obligației care le revine în temeiul articolului 26 alineatul (1) litera (b) din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen, operatorii de transport aerian și maritim, precum și operatorii de transport internațional care transportă pe cale terestră grupuri cu autocarul lansează o interogare în VIS pentru a verifica dacă resortisanții țărilor terțe titulari ai unei vize de scurtă ședere, ai unei vize de lungă ședere sau ai unui permis de ședere sunt în posesia unei vize de ședere de scurtă ședere valabile, a unei vize de lungă ședere valabile sau a unui permis de ședere valabil, după caz. În acest scop, în ceea ce privește vizele de scurtă ședere, operatorii de transport furnizează datele menționate la articolul 9 punctul 4 literele (a), (b) și (c) din prezentul regulament sau la articolul 22c literele (a), (b) și (c), după caz cazul în care pasagerilor nu le este permis accesul în mijlocul de transport ca urmare a efectuării unei căutări în VIS, transportatorii informează pasagerii cu privire la această situație și la mijloacele prin care aceștia își pot exercita drepturile de acces, de rectificare și de ștergere a datelor lor cu caracter personal înregistrate în VIS . [AM 154] (2) În scopul punerii în aplicare a alineatului (1) sau pentru a soluționa orice eventual litigiu care rezultă din aplicarea acestuia, eu-LISA păstrează evidențe ale tuturor operațiunilor de prelucrare a datelor efectuate de operatorii de transport în cadrul portalului pentru operatorii de transport. Aceste evidențe indică data și ora fiecărei operațiuni, datele utilizate pentru interogare, datele transmise de portalul pentru operatorii de transport și numele operatorului de transport în cauză. Evidențele sunt păstrate pentru o perioadă de doi ani. Evidențele sunt protejate prin măsuri adecvate împotriva accesului neautorizat. (3) Accesul în condiții de siguranță la portalul pentru operatorii de transport menționat la articolul 1 alineatul (2 a ) litera (h), din Decizia 2004/512/CE, astfel cum a fost modificată prin prezentul regulament, le inclusiv posibilitatea de a utiliza soluții tehnice mobile , permite operatorilor de transport să efectueze interogările menționate la alineatul (1) înainte de îmbarcarea unui pasager. În acest scop, operatorul de transport lansează interogarea pentru a fi autorizat să consulte VIS utilizând datele de pe banda de citire optică a documentului de călătorie. Operatorul de transport introduce datele de pe banda de citire optică a documentului de călătorie și indică statul membru de intrare. Prin derogare, în cazul tranzitului aeroportuar, operatorul de transport nu este obligat să verifice dacă resortisantul țării terțe deține o viză de scurtă ședere, o viză de lungă ședere sau un permis de ședere valabil(ă), după caz. [AM 155] (4) Răspunsul transmis de VIS indică dacă persoana în cauză are sau nu o viză valabilă de scurtă ședere, o viză de lungă ședere sau un permis de ședere valabil(ă), după caz , furnizând operatorilor de transport un răspuns pozitiv sau negativ (OK/NOT OK). În cazul în care a fost eliberată o viză de scurtă durată cu valabilitate teritorială limitată, în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009, răspunsul oferit de VIS ține seama de statul membru (statele membre) pentru care viza este valabilă, precum și de statul membru de intrare indicat de operatorul de transport. Operatorii de transport pot stoca informațiile trimise și răspunsul primit în conformitate cu dreptul aplicabil. Răspunsul de tip «OK/NOT OK» nu poate fi considerat drept o decizie de autorizare sau de refuzare a intrării în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/399. Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, adoptă norme detaliate referitoare la condițiile de operare a portalului pentru operatorii de transport, precum și referitoare la protecția datelor și la normele de securitate aplicabile. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 49 alineatul (2). [AM 156] (5) Se instituie un sistem de autentificare, destinat exclusiv operatorilor de transport, astfel încât la portalul pentru operatorii de transport să poată avea acces, în scopurile prevăzute la alineatul (2), membrii autorizați în mod corespunzător ai personalului operatorilor de transport. Atunci când se înființează sistemul de autentificare, se au în vedere gestionarea riscurilor pentru securitatea informațiilor, precum și principiul asigurării protecției datelor începând cu momentul conceperii și în mod implicit a datelor. Sistemul de autentificare se adoptă de către Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 49 alineatul (2). [AM 157] 5a. Portalul pentru operatorii de transport utilizează o bază de date separată care poate fi doar citită, actualizată zilnic prin extragerea unidirecțională a subsetului minim necesar de date stocate în VIS. eu-LISA este responsabilă de securitatea portalului pentru operatorii de transport, de securitatea datelor cu caracter personal pe care le conține și de procesul de extragere a datelor cu caracter personal către baza de date separată care poate fi doar citită. [AM 158] 5b. Operatorii de transport menționați la alineatul (1) din prezentul articol sunt supuși sancțiunilor prevăzute în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 între guvernele statelor din Uniunea Economică Benelux, Republicii Federale Germania și Republicii Franceze privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune (denumită în continuare «Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen») și cu articolul 4 din Directiva 2001/51/CE a Consiliului, în cazul în care transportă resortisanți ai țărilor terțe care, deși sunt supuși obligației de a deține viză, nu dețin o viză valabilă. [AM 159] 5c. În cazul în care resortisanților țărilor terțe li se refuză intrarea, orice operator de transport care i-a transportat la frontierele externe pe cale aeriană, maritimă sau terestră are obligația de a-și asuma de îndată din nou responsabilitatea pentru aceștia. La solicitarea autorităților de frontieră, operatorii de transport sunt obligați să returneze resortisanții țărilor terțe fie către țara terță din care au fost transportați, fie către țara terță care a eliberat documentul de călătorie cu care au efectuat călătoria, fie către orice altă țară terță în care există certitudinea admisiei. [AM 160] 5d. Prin derogare de la alineatul (1), pentru operatorii de transport care transportă grupuri cu autocarul pe cale terestră, în primii trei ani de la data la care începe să se aplice prezentul regulament, verificarea menționată la alineatul (1) este opțională, iar dispozițiile menționate la alineatul (5b) nu li se aplică. [AM 161] Articolul 45c Procedurile alternative în cazul imposibilității tehnice de accesare a datelor de către operatorii de transport (1) În cazul în care este imposibil din punct de vedere tehnic să se efectueze interogarea menționată la articolul 45b alineatul (1), din cauza unei defecțiuni a unei părți a VIS , operatorii sau din alte motive care nu se află sub controlul operatorilor de transport, aceștia sunt scutiți de obligația de a verifica deținerea unei vize valabile sau a unui document de călătorie valabil prin utilizarea portalului pentru operatorii de transport. În cazul în care o astfel de defecțiune este detectată de autoritatea de administrare eu-LISA , aceasta o notifică operatorilor de transport. Aceasta notifică, de asemenea, operatorilor de transport remedierea defecțiunii. În cazul în care o astfel de defecțiune este detectată de operatorii de transport, aceștia o pot notifica autorității de administrare agenției eu-LISA . [AM 162] 1a. Sancțiunile menționate la articolul 45b alineatul (5b) nu se impun operatorilor de transport în cazurile menționate la alineatul (1) din prezentul articol. [AM 163] 1b. Dacă din alte motive decât o defecțiune a unei părți a VIS, un operator de transport se află în imposibilitatea, din punct de vedere tehnic, de a efectua interogarea menționată la articolul 45b alineatul (1) o perioadă de timp mai îndelungată, acesta informează eu-LISA. [AM 164] (2) Detaliile procedurilor alternative se stabilesc într-un act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 49 alineatul (2). Articolul 45d Accesul la datele din VIS al echipelor europene de poliție de frontieră și gardă de coastă (1) În vederea exercitării sarcinilor și competențelor în temeiul articolului 40 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului (*13) și în plus față de accesul prevăzut la articolul 40 alineatul (8) din respectivul regulament, membrii echipelor europene de poliție de frontieră și gardă de coastă, precum și ai echipelor de personal implicat în operațiuni legate de returnare, au dreptul de a accesa și de a efectua căutări în datele introduse în VIS, în limitele mandatului lor. [AM 165] (2) Pentru a se asigura accesul menționat la alineatul (1), Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă desemnează o unitate specializată, formată din funcționari împuterniciți în mod corespunzător din cadrul Poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european, să îndeplinească funcția de punct central de acces. Punctul central de acces verifică îndeplinirea condițiilor de solicitare a accesului la VIS prevăzute la articolul 45e. Articolul 45e Condițiile și procedura de acces la datele din VIS al echipelor europene de poliție de frontieră și gardă de coastă (1) În vederea accesului menționat la articolul 45d alineatul (1), o echipă europeană de poliție de frontieră și gardă de coastă poate transmite punctului central de acces al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european menționat la articolul 45d alineatul (2) o solicitare de consultare a tuturor datelor sau a unui set specific de date stocate în VIS. Solicitarea trebuie să facă trimitere la planul operativ al statului membru respectiv privind verificările la frontieră, și supravegherea frontierelor și/sau returnarea pe care se bazează cererea. La primirea unei solicitări de acces, punctul central de acces al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european verifică dacă sunt îndeplinite condițiile de acces menționate la alineatul (2). În cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile de acces, personalul autorizat în mod corespunzător al punctului central de acces prelucrează solicitările. Datele VIS accesate sunt transmise echipei în așa fel încât să nu fie compromisă securitatea datelor. [AM 166] (2) În vederea acordării accesului se aplică următoarele condiții:
(3) În conformitate cu articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1624, membrii echipelor, precum și echipele de personal implicat în sarcini legate de returnare pot acționa doar ca răspuns la informațiile obținute din VIS, pe baza instrucțiunilor agenților de poliție de frontieră sau ale personalului implicat în sarcini legate de returnare din statul membru gazdă în care își desfășoară activitatea și, ca regulă generală, în prezența acestora. Statul membru gazdă poate autoriza membrii echipelor să acționeze în numele său. [AM 168] (4) Dacă există îndoieli sau dacă verificarea identității titularului unei vize, al unei vize de lungă ședere sau al unui permis de ședere eșuează, membrul echipei europene de poliție de frontieră și gardă de coastă direcționează persoana către un polițist de frontieră al statului membru gazdă. (5) Consultarea datelor din VIS de către membrii echipelor se desfășoară după cum urmează:
(6) Dacă accesarea și căutarea indică existența unui rezultat pozitiv în VIS, statul membru gazdă este informat cu privire la acest lucru. (7) Toate evidențele operațiunilor de prelucrare a datelor în VIS de către un membru al echipelor europene de poliție de frontieră și gardă de coastă sau al echipelor de personal implicat în sarcini legate de returnare sunt gestionate de autoritatea de administrare, în conformitate cu dispozițiile articolului 34. [AM 169] (8) Fiecare accesare a datelor și fiecare căutare în acestea efectuate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă se înregistrează în conformitate cu dispozițiile articolului 34 și fiecare utilizare de către Agenția Europeană echipele Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă a datelor pe care le-a accesat se înregistrează. [AM 170] (9) Cu excepția cazurilor în care este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor în scopul aplicării Regulamentului de instituire a Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS), nicio Nicio parte a VIS nu se conectează la un sistem informatic pentru colectarea și prelucrarea datelor efectuate de către Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă sau în cadrul acesteia și nici nu se transferă către un astfel de sistem datele din VIS la care are acces Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă. Nicio parte a VIS nu se descarcă. Evidențele accesului și ale căutărilor nu se consideră ca reprezentând o descărcare sau o copiere a datelor din VIS. [AM 171] (10) Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă adoptă și aplică măsuri de asigurare a securității datelor astfel cum se prevede la articolul 32.” (*13) Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului (JO L 251, 16.9.2016, p. 1)." |
(35a) |
Articolele 46, 47 și 48 se elimină; [AM 172, 173 și 174] |
(35b) |
Se introduce următorul articol: „Articolul 48a Exercitarea delegării de competențe 1. Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. 2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 9cb și 23 se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la data de … [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. 3. Delegarea de competențe menționată la articolele 9cb și 23 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. 4. Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. 5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. 6. Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 9cb și 23 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”; [AM 175] |
(36) |
Articolul 49 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 49 Procedura comitetului (1) Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*14). (2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. (*14) Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”" |
(37) |
Se introduce următorul articol 49a: „Articolul 49a Grupul consultativ Agenția eu-LISA instituie un grup consultativ care îi furnizează cunoștințe de specialitate referitoare la VIS, în special în contextul pregătirii programului său anual de lucru și a raportului său anual de activitate.” |
(38) |
Articolul 50 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 50 Monitorizare și evaluare Monitorizarea și evaluarea impactului asupra drepturilor fundamentale [AM 176] (1) Autoritatea de administrare eu-LISA garantează că sunt stabilite proceduri pentru a controla funcționarea VIS prin raportarea la obiective în funcție de rezultate, eficiența costurilor, siguranța și calitatea serviciului , precum și pentru a monitoriza respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la protecția datelor cu caracter personal, dreptul la nediscriminare, drepturile copilului și dreptul la o cale de atac eficientă . [AM 177] (2) În vederea întreținerii tehnice, autoritatea de administrare eu-LISA are acces la informațiile necesare legate de operațiile de prelucrare efectuate în VIS. [AM 178] (3) O dată la doi ani, eu-LISA prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comisiei un raport privind funcționarea tehnică a VIS, inclusiv în ceea ce privește securitatea și costurile acestuia. Raportul include o imagine de ansamblu a evoluției actuale a proiectului și a costurilor aferente, o evaluare a impactului financiar, precum și informații cu privire la orice problemă tehnică și risc care ar putea afecta costurile globale ale sistemului. [AM 179] 3a. În cazul unor întârzieri în procesul de dezvoltare, eu-LISA informează Parlamentul European și Consiliul cât mai curând posibil cu privire la motivele întârzierilor, precum și cu privire la implicațiile financiare și temporale ale acestora. [AM 180] (4) Respectând dispozițiile din legislația națională referitoare la publicarea informațiilor sensibile, fiecare stat membru și Europol întocmesc rapoarte anuale cu privire la eficacitatea accesului la datele din VIS în scopul asigurării respectării legii, care conțin informații și statistici privind:
Rapoartele anuale ale statelor membre și ale Europol se transmit Comisiei până la data de 30 iunie a anului următor. Comisia compilează rapoartele anuale și le integrează într-un raport global, pe care îl publică până la data de 30 decembrie a aceluiași an. [AM 184] (5) O dată la patru doi ani, Comisia realizează o evaluare generală a VIS. Această evaluare generală include o analiză a rezultatelor obținute în funcție de obiectivele fixate și costurile suportate , determină măsura în care principiile de bază rămân în continuare valabile și impactul său asupra drepturilor fundamentale , examinează aplicarea prezentului regulament în raport cu VIS și securitatea VIS, utilizarea dispozițiilor prevăzute la articolul 31 și orice implicații pentru viitoarele operațiuni. Comisia transmite evaluarea Parlamentului European și Consiliului. [AM 185] (6) Statele membre transmit autorității de administrare și Comisiei informațiile necesare pentru elaborarea rapoartelor prevăzute la alineatele (3), (4) și (5). (7) Autoritatea de administrare furnizează Comisiei informațiile necesare pentru a realiza evaluările generale menționate la alineatul (5).”; |
(39) |
Titlul anexei 1 se înlocuiește cu următorul text: „Lista organizațiilor internaționale menționate la articolul 31 alineatul (1)”. [AM 186] |
(40) |
După articolul 22 se introduc următoarele capitole IIIa și IIIb: CAPITOLUL IIIa INTRODUCEREA ȘI UTILIZAREA DATELOR PRIVIND VIZELE DE LUNGĂ ȘEDERE ȘI PERMISELE DE ȘEDERE Articolul 22a Procedurile de introducere a datelor în urma unei decizii cu privire la o cerere de viză de lungă ședere sau de permis de ședere (1) În urma unei decizii cu privire la o cerere de viză de lungă ședere sau de permis de ședere, autoritatea care a emis decizia respectivă creează fără întârziere dosarul individual, prin introducerea în VIS a datelor menționate la articolul 22c sau la articolul 22d. 1a. Autoritatea competentă responsabilă pentru adoptarea unei decizii creează un dosar individual înainte de a o adopta. [AM 187] (2) La crearea dosarului individual, VIS lansează automat interogarea în temeiul articolului 22b. (3) Dacă titularul a depus cererea ca parte a unui grup sau împreună cu un membru al familiei, autoritatea creează un dosar individual pentru fiecare persoană din grup și conexează dosarele persoanelor care au depus cererea împreună și cărora li s-a eliberat o viză de lungă ședere sau un permis de ședere. Cererile părinților sau tutorilor legali nu sunt separate de cererile copiilor lor. [AM 188] (4) Atunci când în conformitate cu legislația Uniunii sau cu legislația națională nu este solicitată furnizarea anumitor date sau când acestea nu pot fi furnizate din motive de fapt, câmpul sau câmpurile respective se marchează cu „nu este cazul”. În cazul amprentelor digitale, sistemul permite diferențierea cazurilor în care furnizarea amprentelor nu este solicitată în conformitate cu legislația Uniunii sau cu legislația națională de cazurile în care amprentele digitale nu pot fi furnizate din motive de fapt. Articolul 22b Interogările în alte sisteme (1) Exclusiv în scopul de a evalua dacă persoana ar putea reprezenta o amenințare pentru ordinea publică sau securitatea internă sau sănătatea publică din statele membre, în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2016/399, dosarele sunt prelucrate automat de VIS pentru a se identifica rezultate pozitive. VIS examinează fiecare dosar în mod individual. [AM 189] (2) De fiecare dată când este creat un dosar individual în urma eliberării sau al refuzului acordării unei vize temeiul articolului 22c în legătură cu o viză de lungă ședere sau a unui un permis de ședere în temeiul articolului 22d, VIS lansează o interogare prin utilizarea portalului european de căutare definit la articolul 6 alineatul (1) [din Regulamentul din [Regulamentul privind interoperabilitatea (frontiere și vize) ] pentru a compara datele relevante menționate la articolul 22c alineatul (2) literele (a), (b), (c), (f) și (g) din prezentul regulament. VIS verifică: cu datele relevante existente în VIS, în Sistemul de informații Schengen (SIS), în sistemul de intrare/ieșire (EES), în sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS), inclusiv în lista de supraveghere menționată la articolul 29 din Regulamentul (UE) 2018/XX în scopul instituirii unui sistem european de informații și de autorizare privind călătoriile, [în sistemul ECRIS-TCN în ceea ce privește condamnările legate de infracțiuni de terorism sau alte infracțiuni grave], în datele Europol, în baza de date a Interpol privind documentele de călătorie furate și pierdute (SLTD) și în baza de date a Interpol privind documentele de călătorie asociate unor notificări (baza de date TDAWN a Interpol).
Dispozițiile prezentului alineat nu trebuie să împiedice, sub niciun motiv, depunerea unei cereri de azil. În cazul în care cererea de viză este depusă de o victimă a unor infracțiuni precum violența domestică sau traficul de persoane, săvârșite cu violență de susținătorul financiar, dosarul din VIS trebuie să fie separat de cel al susținătorului financiar, pentru a proteja victima de alte pericole. Pentru a evita riscul unor rezultate false pozitive, orice interogare referitoare la copii cu vârsta sub 14 ani sau la persoane cu vârsta peste 75 de ani efectuată cu elemente de identificare biometrice colectate cu mai mult de cinci ani înainte de realizarea concordanței și care nu confirmă identitatea resortisantului țării terțe face obiectul unei verificări manuale obligatorii efectuate de experți în date biometrice. [AM 190] (3) VIS adaugă la dosarul individual o trimitere la fiecare rezultat pozitiv obținut în temeiul alineatelor (2) și (5). În plus, VIS identifică, după caz, statul membru (statele membre) care a(u) introdus sau furnizat datele care au generat rezultatul (rezultatele) pozitiv(e) sau dacă acestea au fost introduse sau furnizate de Europol și consemnează acest lucru în dosarul individual. Nu se înregistrează alte informații în afară de trimiterea la un rezultat pozitiv și de emitentul datelor. [AM 191] 3a. Atunci când se interoghează SLTD, datele folosite de utilizatorul portalului european de căutare (ESP) pentru a lansa interogarea nu sunt partajate cu titularii datelor Interpol. [AM 192] (4) În sensul articolului 2 alineatul (2) litera (f), în privința unei vize de lungă ședere eliberate sau a cărei durată a fost prelungită, interogările efectuate în temeiul alineatului (2) din prezentul articol compară datele relevante menționate la articolul 22c alineatul (2) cu datele existente în SIS pentru a stabili dacă titularul face obiectul uneia dintre următoarele semnalări: [AM 193 nu privește versiunea în limba română.]
În cazul în care compararea menționată la prezentul alineat generează unul sau mai multe rezultate pozitive, VIS transmite o notificare automată autorității centrale a statului membru care a lansat căutarea, pentru ca aceasta să ia măsurile subsecvente adecvate. Articolul 9a alineatele (5a), (5b), (5c), (5d) și articolele 9c, 9ca, 9cb se aplică mutatis mutandis, sub rezerva următoarelor dispoziții specifice. [AM 195] (5) În ceea ce privește consultarea datelor din EES, din ETIAS și din VIS în temeiul alineatului (2), rezultatele pozitive se limitează la indicarea refuzurilor de a acorda o autorizație de călătorie, de intrare sau o viză care s-au bazat pe motive de securitate. (6) Dacă eliberarea sau prelungirea vizei de lungă ședere sau a permisului de ședere este efectuată de o autoritate consulară a unui stat membru, se aplică articolul 9a. [AM 196] (7) Dacă permisul de ședere este eliberat sau prelungit sau o viză de lungă ședere este prelungită de o autoritate pe teritoriul unui stat membru, se aplică următoarele cerințe:
Articolul 22c Dosarul individual care trebuie creat pentru o viză de lungă ședere eliberată sau un permis de ședere eliberat Dosarul individual creat în temeiul articolului 22a alineatul (1) cuprinde următoarele date:
Articolul 22d Dosarul individual care trebuie creat în anumite cazuri de refuz al acordării unei vizei de lungă ședere sau a unui permis de ședere În cazul în care s-a luat decizia de a refuza o viză de lungă ședere sau un permis de ședere deoarece se consideră că solicitantul reprezintă o amenințare pentru ordinea publică, sau siguranța internă sau pentru sănătatea publică sau deoarece solicitantul a prezentat documente care au fost dobândite în mod fraudulos, au fost falsificate sau modificate, autoritatea care a refuzat acordarea creează fără întârziere un dosar individual care conține următoarele date: [AM 200]
Articolul 22e Date care trebuie adăugate în cazul unei vize de lungă ședere retrase sau a unui permis de ședere retras (1) În cazul în care s-a luat decizia de a retrage un permis de ședere sau o viză de lungă ședere sau de a reduce durata de valabilitate a unei vize de lungă ședere, autoritatea care a luat această decizie adaugă următoarele date la dosarul individual:
(2) Dosarul individual indică, de asemenea, motivul sau motivele retragerii vizei de lungă ședere sau a permisului de ședere sau ale reducerii perioadei de valabilitate a vizei de lungă ședere, în conformitate cu articolul 22d litera (h). Articolul 22f Date care trebuie adăugate în cazul prelungirii unei vize de lungă ședere sau a unui permis de ședere În cazul în care s-a luat decizia de a prelungi un permis de ședere sau o viză de lungă ședere, autoritatea care a efectuat prelungirea adaugă următoarele date la dosarul individual:
Articolul 22 g Accesul la date în scopul verificării vizelor de lungă ședere și a permiselor de ședere la punctele de trecere a frontierelor externe (1) Exclusiv în scopul de a verifica identitatea titularului documentului și/sau autenticitatea și valabilitatea vizei de lungă ședere sau a permisului de ședere și dacă persoana nu este considerată a fi o amenințare pentru ordinea publică, sau securitatea internă sau sănătatea publică a statelor membre, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2016/399, autoritățile competente să efectueze verificări la punctele de trecere a frontierelor externe în conformitate cu regulamentul respectiv sunt autorizate să efectueze căutări utilizând numărul documentului în combinație cu una sau mai multe dintre informațiile menționate la articolul 22c alineatul (2) literele (a), (b) și (c) din prezentul regulament. [AM 204] (2) În cazul în care, în urma căutării cu ajutorul datelor menționate la alineatul (1), se constată că în VIS sunt înregistrate date referitoare la titularul documentului, autoritatea competentă responsabilă pentru controlul la frontieră este autorizată să consulte următoarele date din dosarul individual, exclusiv în scopul menționat la alineatul (1):
Articolul 22h Accesul la date în scopul verificării pe teritoriul statelor membre (1) Exclusiv în scopul de a verifica identitatea titularului și autenticitatea și valabilitatea vizei de lungă ședere sau a permisului de ședere sau pentru a verifica dacă persoana în cauză nu reprezintă o amenințare pentru ordinea publică, securitatea internă sau sănătatea publică a statelor membre, autoritățile competente pentru efectuarea de controale pe teritoriul statelor membre cu privire la îndeplinirea condițiilor de intrare, ședere sau rezidență pe teritoriul statelor membre și, după caz, autoritățile de poliție, sunt autorizate să efectueze căutări utilizând numărul vizei de lungă ședere sau al permisului de ședere în combinație cu una sau mai multe din datele menționate la articolul 22c alineatul (2) literele (a), (b) și (c). [AM 206] (2) În cazul în care, în urma căutării cu ajutorul datelor enumerate la alineatul (1), se constată că în VIS sunt înregistrate date referitoare la titular, autoritatea competentă este autorizată să consulte următoarele date din dosarul individual, precum și, după caz, din dosarul sau dosarele conexat(e) în temeiul articolului 22a alineatul (4), numai în scopurile menționate la alineatul (1):
Articolul 22i Accesul la date în scopul stabilirii responsabilității în cazul cererilor de protecție internațională (1) Exclusiv în scopul determinării statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, autoritățile competente în domeniul azilului sunt autorizate să efectueze căutări utilizând amprentele digitale ale solicitantului de protecție internațională. În cazul în care amprentele digitale ale solicitantului de protecție internațională nu pot fi folosite sau căutarea pe baza amprentelor digitale eșuează, căutarea se efectuează utilizând numărul vizei de lungă ședere sau al permisului de ședere în combinație cu datele menționate la articolul 22c alineatul (2) literele (a), (b) și (c). (2) În cazul în care, în urma căutării cu ajutorul datelor enumerate la alineatul (1), se constată că în VIS este înregistrată o viză de lungă ședere sau un permis de ședere, autoritatea competentă în domeniul azilului este autorizată să consulte, exclusiv în scopul menționat la alineatul (1), următoarele date din dosarul de cerere și, în ceea ce privește datele de la litera (g), din dosarul sau dosarele de cerere conexate(e) ale soțului/soției și copiilor, în temeiul articolului 22a alineatul (4):
(3) Consultarea VIS în temeiul alineatelor (1) și (2) din prezentul articol este efectuată numai de autoritățile naționale desemnate menționate la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*15). Articolul 22j Accesul la date în scopul examinării unei cereri de protecție internațională (1) Exclusiv în scopul examinării cererilor de protecție internațională, autoritățile competente în domeniul azilului sunt autorizate, în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013, să efectueze căutări utilizând amprentele digitale ale solicitantului de protecție internațională. În cazul în care amprentele digitale ale solicitantului de protecție internațională nu pot fi folosite sau căutarea pe baza amprentelor digitale eșuează, căutarea se efectuează utilizând numărul vizei de lungă ședere sau al permisului de ședere în combinație cu datele menționate la articolul 22c alineatul (2) literele (a), (b) și (c), sau o combinație a datelor menționate la articolul 22d literele (a), (b), (c) și (f). (2) În cazul în care, în urma căutării cu ajutorul datelor menționate la alineatul (1), se constată că în VIS sunt înregistrate date referitoare la solicitantul de protecție internațională, autoritatea competentă în domeniul azilului este autorizată să consulte, exclusiv în scopul menționat la alineatul (1), datele introduse în legătură cu orice viză de lungă ședere sau permis de ședere eliberat, refuzat, retras sau a cărui valabilitate a fost prelungită, astfel cum se menționează la articolele 22c, 22d, 22e și 22f din dosarul solicitantului și din dosarul sau dosarele conexat(e) ale solicitantului în temeiul articolului 22a alineatul (3). (3) Consultarea VIS în conformitate cu alineatele (1) și (2) din prezentul articol este efectuată numai de autoritățile naționale desemnate menționate la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013. CAPITOLUL IIIb Procedura și condițiile de acces la VIS în scopul asigurării respectării legii Articolul 22k Autoritățile desemnate ale statelor membre (1) Statele membre desemnează autoritățile care au dreptul de a consulta datele stocate în VIS în scopul prevenirii, detectării și investigării infracțiunilor de terorism sau a altor infracțiuni grave , în circumstanțe adecvate și clar definite, astfel cum se prevede la articolul 22n. Respectivele autorități au dreptul să consulte datele copiilor cu vârsta sub 12 ani numai în scopul protejării copiilor declarați dispăruți și a copiilor care sunt victime ale unor infracțiuni grave. [AM 208] (2) Fiecare stat membru întocmește o listă strict limitată a autorităților desemnate. Fiecare stat membru notifică eu-LISA și Comisiei autoritățile pe care le-a desemnat și poate în orice moment să își modifice sau să își înlocuiască notificarea. [AM 209] (3) Fiecare stat membru desemnează un punct central de acces care are acces la VIS. Punctul central de acces verifică îndeplinirea condițiilor de solicitare a accesului la VIS prevăzute la articolul 22n. Autoritatea desemnată și punctul central de acces pot face parte din aceeași organizație, dacă legislația națională permite acest lucru, însă punctul central de acces acționează în mod deplin independent de autoritatea desemnată atunci când își îndeplinește sarcinile în temeiul prezentului regulament. Punctul central de acces este separat de autoritățile desemnate și nu primește instrucțiuni din partea acestora în ceea ce privește rezultatul verificării pe care o efectuează în mod independent. Statele membre pot desemna mai multe puncte centrale de acces pentru a reflecta structura lor organizațională și administrativă în îndeplinirea obligațiilor lor constituționale sau legale. (4) Fiecare stat membru notifică eu-LISA și Comisiei punctul său central de acces și poate în orice moment să își modifice sau să își înlocuiască notificarea. (5) La nivel național, fiecare stat membru întocmește o listă a unităților operaționale din cadrul autorităților desemnate care sunt autorizate să solicite acces la datele stocate în VIS prin intermediul punctului (punctelor) centrale de acces. (6) Doar personalul împuternicit în mod corespunzător din cadrul punctului (punctelor) centrale de acces este autorizat să acceseze VIS în conformitate cu articolele 22m și 22n. Articolul 22l Europol (1) Europol desemnează una dintre unitățile sale operaționale drept „autoritatea desemnată de Europol” și o autorizează să solicite accesul la VIS, prin intermediul punctului central de acces la VIS menționat la alineatul (2), în scopul de a sprijini și a consolida acțiunea statelor membre în vederea prevenirii, detectării și investigării infracțiunilor de terorism sau a altor infracțiuni grave. (2) Europol desemnează în calitate de punct central de acces o unitate specializată, formată din funcționari Europol împuterniciți în mod corespunzător. Punctul central de acces verifică îndeplinirea condițiilor de solicitare a accesului la VIS prevăzute la articolul 22p. Punctul central de acces acționează pe deplin independent atunci când își îndeplinește sarcinile în temeiul prezentului regulament și nu primește instrucțiuni din partea autorității desemnate de Europol menționate la alineatul (1) în ceea ce privește rezultatul verificării. [AM 210] Articolul 22m Procedura de acces la VIS în scopul asigurării respectării legii (1) Unitatea operațională menționată la articolul 22k alineatul (5) transmite o solicitare motivată, în format electronic sau pe suport de hârtie, unui punct central de acces, astfel cum este menționat la articolul 22k alineatul (3), pentru a obține accesul la datele stocate în VIS. La primirea unei solicitări de acces, punctul (punctele) centrale de acces verifică dacă sunt îndeplinite condițiile de acces menționate la articolul 22n. În cazul în care sunt îndeplinite condițiile de acces, punctul sau punctele centrale de acces prelucrează solicitările. Datele din VIS accesate sunt transmise unităților operaționale menționate la articolul 22k alineatul (5) în așa fel încât să nu fie compromisă securitatea datelor. (2) În cazuri de urgență excepțională, care implică necesitatea de a preveni un pericol iminent pentru viața unei persoane asociat unei infracțiuni de terorism sau unei alte infracțiuni grave, punctul central de acces prelucrează solicitarea imediat și verifică doar ex post dacă sunt îndeplinite toate condițiile menționate la articolul 22n, inclusiv dacă a existat cu adevărat un caz de urgență. Verificarea ex post este efectuată fără întârzieri nejustificate și, în orice caz, în termen de cel mult 7 zile lucrătoare după prelucrarea solicitării. (3) Dacă în urma unei verificări ex post se constată că accesul la datele din VIS nu a fost justificat, toate autoritățile care au accesat datele respective șterg imediat informațiile accesate din VIS și informează punctele centrale de acces cu privire la ștergerea informațiilor. [AM 211] Articolul 22n Condiții pentru accesul la datele din VIS al autorităților desemnate ale statelor membre (1) Autoritățile Fără a aduce atingere articolului 22 din Regulamentul 2018/XX [privind interoperabilitatea (frontiere și vize)], autoritățile desemnate pot accesa VIS în vederea consultării dacă sunt îndeplinite toate condițiile următoare: [AM 212]
(2) Condiția prevăzută la alineatul (1) litera (d) nu trebuie îndeplinită în situațiile în care accesul la VIS este necesar ca instrument de consultare a istoricului în materie de vize sau a perioadelor de ședere autorizată pe teritoriul statelor membre în ceea ce privește un suspect cunoscut, un autor cunoscut sau o victimă presupusă a unei infracțiuni de terorism sau a unei alte infracțiuni grave. (3) Consultarea VIS se limitează la căutarea oricărora dintre următoarele tipuri de date în dosarul de cerere sau în dosarul individual: [AM 215]
3a. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport care arată dacă tehnologia necesară pentru a identifica persoanele pe baza imaginilor faciale este viabilă, disponibilă, gata pentru a fi utilizată și fiabilă. [AM 217] 3b. Imaginea facială menționată la alineatul (3) litera (e) nu trebuie să fie singurul criteriu de căutare. [AM 218] (4) În cazul unui rezultat pozitiv, consultarea VIS permite accesul la datele menționate în la alineatul (3) de la prezentul alineat articol , precum și la orice alte date preluate din dosarul de cerere sau din dosarul individual, inclusiv datele introduse în ceea ce privește orice document eliberat, refuzat, anulat, revocat sau prelungit. Accesul la datele menționate la articolul 9 punctul 4 litera (l) înregistrate în dosarul de cerere se acordă numai în cazul în care consultarea datelor respective a fost solicitată în mod explicit într-o cerere motivată și aprobată în urma unei verificări independente. [AM 219] Articolul 22o Accesul la VIS pentru identificarea persoanelor în circumstanțe specifice Prin derogare de la articolul 22n alineatul (1), autoritățile desemnate nu trebuie să îndeplinească condițiile prevăzute la respectivul alineat pentru a accesa VIS în scopul identificării persoanelor , în special copii, date dispărute, răpite sau identificate ca victime ale traficului de persoane și atunci când există motive întemeiate serioase pentru a se considera că respectiva consultare a datelor din VIS va sprijini identificarea acestora și/sau va contribui la investigarea unor cazuri specifice de trafic de persoane. În astfel de circumstanțe, autoritățile desemnate pot efectua o căutare în VIS utilizând amprentele digitale ale persoanelor respective. [AM 220] În cazul în care amprentele digitale ale persoanelor respective nu pot fi utilizate sau căutarea cu ajutorul amprentelor digitale eșuează, aceasta se efectuează cu ajutorul datelor menționate la articolul 9 alineatul 4 literele (a) și (b) sau la articolul 22c alineatul (2) literele (a) și (b). [AM 221] În cazul unui rezultat pozitiv, consultarea VIS permite accesul la toate datele menționate la articolul 9, la articolul 22c sau la articolul 22d, precum și la datele menționate la articolul 8 alineatele (3) și (4) sau la articolul 22a alineatul (3) . [AM 222] Articolul 22p Procedura și condițiile pentru accesul Europol la datele din VIS (1) Europol este autorizat să consulte VIS dacă sunt îndeplinite toate condițiile următoare:
(2) Condițiile prevăzute la articolul 22n alineatele (2), (3) și (4) se aplică în consecință. (3) Autoritatea desemnată a Europol poate transmite punctului de acces central al Europol menționat la articolul 22k alineatul (3) 22l alineatul (2) o solicitare motivată, în format electronic, pentru consultarea tuturor datelor sau a unui set specific de date stocate în VIS. La primirea unei solicitări de acces, punctul central de acces al Europol verifică dacă sunt îndeplinite condițiile de acces menționate la alineatele (1) și (2). În cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile de acces, personalul autorizat în mod corespunzător al punctului (punctelor) central(e) de acces prelucrează solicitările. Datele din VIS accesate sunt transmise unităților operaționale menționate la articolul 22l alineatul (1) în așa fel încât să nu fie compromisă securitatea datelor. [AM 223] (4) Prelucrarea informațiilor obținute de Europol în urma consultării datelor din VIS face obiectul autorizării din partea statului membru de origine. Respectiva autorizare se obține prin intermediul unității naționale a Europol din acel stat membru. Articolul 22q Înregistrarea evidențelor și documentarea (1) Fiecare stat membru și Europol se asigură că toate operațiunile de prelucrare a datelor care rezultă din solicitările de acces la datele din VIS în conformitate cu capitolul IIIc IIIb sunt înregistrate sau documentate pentru în scopul de a verifica monitoriza admisibilitatea solicitării, de a monitoriza legalitatea prelucrării datelor și integritatea și securitatea acestora și posibilele impacturi asupra drepturilor fundamentale , precum și în scopuri de auto-monitorizare scopul auto-monitorizării . Înregistrările sau documentele sunt protejate prin măsuri corespunzătoare împotriva accesului neautorizat și sunt șterse după o perioadă de doi ani de la data la care au fost create, cu excepția cazului în care sunt necesare pentru desfășurarea procedurilor de monitorizare aflate în curs. [AM 224] (2) Evidențele sau documentația indică, în toate cazurile:
(3) Evidențele și documentația sunt utilizate numai pentru a monitoriza legalitatea prelucrării datelor , impactul acestora asupra drepturilor fundamentale și pentru a asigura integritatea și securitatea datelor. Doar evidențele care nu conțin date cu caracter personal pot fi folosite în vederea monitorizării și a evaluării menționate la articolul 50 din prezentul regulament. Autoritatea de supraveghere instituită în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/680, care este responsabilă de verificarea admisibilității solicitării și de monitorizarea legalității prelucrării datelor, precum și a integrității și a securității datelor, are acces la aceste evidențe, la cerere, în scopul îndeplinirii atribuțiilor care îi revin. [AM 226] Articolul 22r Condiții pentru accesul la datele din VIS al autorităților desemnate ale statelor în privința cărora prezentul regulament încă nu a fost pus în aplicare (1) Accesul la VIS în vederea consultării de către autoritățile desemnate ale unui stat membru în privința căruia prezentul regulament încă nu a fost pus în aplicare este permis dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:
(2) Un stat membru în privința căruia prezentul regulament încă nu a fost pus în aplicare pune la dispoziția statelor membre cărora li se aplică prezentul regulament informațiile pe care le deține privind vizele, pe baza unei cereri motivate în mod corespunzător, formulate în scris sau electronic, cu respectarea condițiilor prevăzute la articolul 22n alineatul (1). Articolul 22ra Protecția datelor cu caracter personal accesate în conformitate cu capitolul IIIb 1. Fiecare stat membru se asigură că actele cu putere de lege și actele administrative naționale adoptate în temeiul Directivei (UE) 2016/680 sunt aplicabile și accesului la VIS de către autoritățile sale naționale în conformitate cu prezentul capitol, inclusiv în ceea ce privește drepturile persoanelor ale căror date sunt accesate în acest mod. 2. Autoritatea de supraveghere menționată la articolul 41 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/680 monitorizează legalitatea accesului statelor membre la datele cu caracter personal în conformitate cu prezentul capitol, inclusiv a transmiterii acestora către și din VIS. Articolul 41 alineatele (3) și (4) din prezentul regulament se aplică în mod corespunzător. 3. Prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în temeiul prezentului regulament se realizează în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/794 și este supravegheată de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor. 4. Datele cu caracter personal accesate în VIS în conformitate cu prezentul capitol sunt prelucrate doar în scopul prevenirii, detectării sau investigării cazului specific pentru care datele au fost solicitate de un stat membru sau de Europol. 5. Agenția eu-LISA, autoritățile desemnate, punctele centrale de acces și Europol țin evidențe, astfel cum sunt menționate la articolul 22q, ale căutărilor efectuate, cu scopul de a permite autorității de supraveghere menționate la articolul 41 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/680 și Autorității Europene pentru Protecția Datelor să monitorizeze conformitatea prelucrării datelor cu normele Uniunii și cu normele naționale în domeniul protecției datelor. Cu excepția datelor deținute în scopul menționat mai sus, datele cu caracter personal, precum și evidența căutărilor efectuate sunt șterse din toate dosarele naționale și ale Europol după 30 de zile, dacă aceste date și această evidență nu sunt necesare în scopurile unei anchete penale specifice aflate în curs pentru care acestea au fost solicitate de un stat membru sau de Europol. [AM 227] (*15) Regulamentul (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid și privind cererile autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul asigurării respectării aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție (JO L 180, 29.6.2013, p. 1).”" |
Articolul 2
Modificări aduse Abrogarea Deciziei 2004/512/CE [AM 228]
La articolul 1 din Decizia 2004/512/CE alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text se abrogă. Trimiterile la această decizie se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 767/2008 și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa 2 :
„(2) Sistemul de informații privind vizele se bazează pe o arhitectură centralizată și cuprinde:
(a) |
un registru comun de date de identitate, astfel cum se menționează la [articolul 17 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul 2018/XX privind interoperabilitatea]; |
(b) |
un sistem central de informații, denumit în continuare «Sistemul central de informații privind vizele» (VIS); |
(c) |
o interfață în fiecare stat membru, denumită în continuare «interfața națională» (NI-VIS), care asigură conectarea la autoritatea centrală națională relevantă din statul membru respectiv, sau o interfață uniformă națională (NUI) în fiecare stat membru, bazată pe specificații tehnice comune și identică pentru toate statele membre, care permite conectarea sistemului central la infrastructurile naționale din statele membre; |
(d) |
o infrastructură de comunicații între VIS și interfețele naționale; |
(e) |
un canal securizat de comunicații între VIS sistemul central al EES; |
(f) |
o infrastructură de comunicații securizată între sistemul central al VIS și infrastructurile centrale ale portalului european de căutare instituit prin [articolul 6 din Regulamentul 2017/XX privind interoperabilitatea], serviciul comun de comparare a datelor biometrice instituit prin [articolul 12 din Regulamentul 2017/XX privind interoperabilitatea], registrul comun de date de identitate instituit prin [articolul 17 din Regulamentul 2017/XX privind interoperabilitatea] și detectorul de identități multiple instituit prin [articolul 25 din Regulamentul 2017/XX privind interoperabilitatea]; |
(g) |
un mecanism de consultare a cererilor și de schimb de informații între autoritățile centrale responsabile în domeniul vizelor («VISMail»); |
(h) |
un portal pentru operatorii de transport; |
(i) |
un serviciu web securizat care permite comunicarea între VIS, pe de o parte, și portalul pentru operatorii de transport, și sistemele internaționale (sistemele/bazele de date ale Interpol), pe de altă parte; |
(j) |
un registru de date utilizat în scopul întocmirii de rapoarte și statistici. |
Sistemul central, interfețele uniforme naționale, serviciul web, portalul pentru operatorii de transport și infrastructura de comunicații a VIS partajează și reutilizează cât mai mult posibil din punct de vedere tehnic componentele de hardware și software ale sistemului central al EES, ale interfețelor uniforme naționale ale EES, ale portalului ETIAS pentru operatorii de transport, ale serviciului web al EES și, respectiv, ale infrastructurii de comunicații a EES.”. [AM 229]
Articolul 3
Modificări aduse Regulamentului (CE) nr. 810/2009
Regulamentul (CE) nr. 810/2009 se modifică după cum urmează:
(1) |
La articolul 10 alineatul (3), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:
|
(2) |
Articolul 13 se modifică după cum urmează:
|
(3) |
Articolul 21 se modifică după cum urmează:
|
(4) |
Se introduce următorul articol 21a: „Articolul 21a Indicatori de risc specifici -1. Indicatorii de risc specifici constau într-un algoritm care permite crearea de profiluri, astfel cum este aceasta definită la articolul 4 punctul 4 din Regulamentul (UE) 2016/679, prin compararea datelor înregistrate într-un dosar de cerere cu o serie de indicatori de risc specifici care evidențiază riscurile în materie de securitate, de imigrație ilegală sau riscurile epidemice ridicate. Indicatorii de risc specifici sunt înregistrați în VIS. [AM 235] (1) Evaluarea riscurilor Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 51a pentru a defini mai precis riscurile în materie de securitate, de imigrație ilegală sau a unui un risc epidemic ridicat se bazează pe , pe baza următoarelor elemente : [AM 236]
(2) Comisia adoptă un act de punere în aplicare prin care specifică riscurile menționate la alineatul (1). Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 52 alineatul (2). [AM 238] (3) Pe baza riscurilor specifice determinate în conformitate cu alineatul (2) prezentul regulament și cu actul delegat menționat la alineatul (1) se stabilesc indicatori de risc specifici, care constau într-o combinație de date care includ unul sau mai multe dintre următoarele elemente: [AM 239]
(4) Indicatorii de risc specifici sunt direcționați și proporționali. Aceștia nu se bazează în niciun caz exclusiv pe sexul sau vârsta unei persoane. De asemenea, nu se bazează în niciun caz pe informații privind rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, opiniile politice sau de orice altă natură, religia sau convingerile filozofice, apartenența la un sindicat, apartenența la o minoritate națională, situația materială, nașterea, handicapul sau orientarea sexuală a unei persoane. (5) Indicatorii de risc specifici sunt adoptați de Comisie printr-un act de punere în aplicare. Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 52 alineatul (2). (6) Autoritățile responsabile în domeniul vizelor utilizează indicatorii de risc specifici atunci când evaluează dacă solicitantul prezintă un risc de imigrație ilegală, sau un risc pentru securitatea statelor membre sau un risc epidemic ridicat în conformitate cu articolul 21 alineatul (1). [AM 240] (7) Comisia revizuiește și Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene revizuiesc în mod regulat riscurile specifice și indicatorii de risc specifici.”[AM 241] |
(4a) |
Articolul 39 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 39 Conduita personalului și respectarea drepturilor fundamentale 1. Consulatele statelor membre asigură întâmpinarea cu amabilitate a solicitanților. Personalul consular respectă pe deplin demnitatea umană în exercitarea îndatoririlor sale. 2. Personalul consular respectă pe deplin, în exercitarea îndatoririlor sale, drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Măsurile luate sunt pe măsura obiectivelor urmărite. 3. În exercitarea funcțiunilor sale, personalul consular nu discriminează persoanele din niciun motiv, cum ar fi legat de sex, rasă sau origine etnică, culoare, origine socială, caracteristici genetice, limbă, opinie politică sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, proprietate, naștere, religie ori credință, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală. Interesul superior al copilului este considerat primordial.”; [AM 242] |
(4b) |
Se introduce următorul articol: „Articolul 39a Drepturi fundamentale În aplicarea prezentului regulament, statele membre respectă pe deplin dreptul relevant al Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, dreptul internațional relevant, inclusiv Convenția privind statutul refugiaților încheiată la Geneva la 28 iulie 1951, obligațiile legate de accesul la protecție internațională, în special principiul nereturnării și drepturile fundamentale. În conformitate cu principiile generale ale dreptului Uniunii, deciziile în temeiul prezentului regulament se adoptă în mod individual. Interesul superior al copilului este considerat primordial.”; [AM 243] |
(5) |
Articolul 46 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 46 Elaborarea statisticilor Comisia publică, până la data de 1 martie a fiecărui an, următoarele statistici anuale privind vizele pentru fiecare consulat și punct de trecere a frontierei unde statele membre prelucrează cereri de viză:
Aceste statistici se elaborează pe baza rapoartelor generate de registrul central de date al VIS, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 767/2008.” |
(5a) |
Se introduce următorul articol: „Articolul 51a Exercitarea delegării de competențe 1. Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. 2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 21a se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la data de … [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. 3. Delegarea de competențe menționată la articolul 21a poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. 4. Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. 5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. 6. Un act delegat adoptat în temeiul articolului 21a intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”; [AM 244] |
(6) |
La articolul 57, alineatele (3) și (4) se elimină. |
Articolul 4
Modificări aduse Regulamentului (UE) nr. 2017/2226
Regulamentul (UE) nr. 2017/2226 se modifică după cum urmează:
(1) |
La articolul 9 alineatul (2) se adaugă următorul paragraf: „EES oferă funcționalitatea de gestionare centralizată a acestei liste. Normele detaliate privind administrarea acestei funcționalități se stabilesc prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68 alineatul (2) din prezentul regulament.”. |
(2) |
La articolul 13, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: „(3) În vederea îndeplinirii obligației care le revine în temeiul articolului 26 alineatul (1) litera (b) din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen, operatorii de transport utilizează serviciul web pentru a verifica dacă o viză de ședere de scurtă durată este valabilă, inclusiv dacă numărul de intrări autorizate a fost deja utilizat, dacă titularul a atins durata maximă de ședere autorizată sau, după caz, dacă viza este valabilă pentru teritoriul portului de destinație al călătoriei. Operatorii de transport furnizează datele menționate la articolul 16 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din prezentul regulament. Pe baza datelor respective, serviciul web furnizează operatorilor de transport un răspuns pozitiv sau negativ (OK/NOT OK). Operatorii de transport pot stoca informațiile trimise și răspunsul primit în conformitate cu dreptul aplicabil. Operatorii de transport stabilesc un sistem de autentificare pentru a se asigura că doar personalul autorizat poate accesa serviciul web. Răspunsul de tip «OK/NOT OK» nu poate fi considerat drept o decizie de autorizare sau de refuzare a intrării în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/399. În cazul în care pasagerilor nu le este permis accesul în mijlocul de transport ca urmare a efectuării unei căutări în VIS, operatorii de transport informează pasagerii cu privire la această situație și la mijloacele prin care aceștia își pot exercita drepturile de acces, de rectificare și de ștergere a datelor lor cu caracter personal înregistrate în VIS.”;” . [AM 245] |
(2a) |
La articolul 14, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: „3. În cazul în care este necesar să se introducă sau să se actualizeze datele din fișa de intrare/ieșire a unui titular de viză, autoritățile de frontieră pot recupera din VIS și importa în EES datele prevăzute la articolul 16 alineatul (1) litera (d) și la articolul 16 alineatul (2) literele (c)-(f) din prezentul regulament, în conformitate cu articolul 8 din prezentul regulament și cu articolul 18a din Regulamentul (CE) nr. 767/2008.”; [AM 246] |
(2b) |
articolul 15 se modifică după cum urmează:
|
(3) |
La articolul 35 alineatul (4), expresia „prin intermediul infrastructurii VIS” se elimină. |
Articolul 5
Modificări aduse Regulamentului (UE) 2016/399
Regulamentul (UE) 2016/399 se modifică după cum urmează:
(1) |
La articolul 8 alineatul (3), se adaugă următoarea literă (ba):
|
(2) |
La articolul 8 alineatul (3), se elimină literele (c)-(f). |
Articolul 7
Modificări aduse Regulamentului (UE) XXX privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE (în materie de frontiere și vize) [Regulamentul privind interoperabilitatea]
Regulamentul (UE) XXX privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE (în materie de frontiere și vize) [Regulamentul privind interoperabilitatea] se modifică după cum urmează:
(1) |
La articolul 13 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
|
(2) |
La articolul 18 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
|
(3) |
La articolul 26 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
|
(4) |
Articolul 27 se modifică după cum urmează:
|
(5) |
La articolul 29 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
|
Articolul 8
Abrogarea Deciziei 2008/633/JAI
Decizia 2008/633/JAI se abrogă. Trimiterile la Decizia 2008/633/JAI se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 767/2008 și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa 2.”
Articolul 9
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la … [doi ani de la data intrării în vigoare] cu excepția dispozițiilor referitoare la actele de punere în aplicare și la actele delegate menționate la articolul 1 punctele 6, 7, 26, 27, 33 și 35, la articolul 3 punctul 4 și la articolul 4 punctul 1, care se aplică începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament.
Până la … [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind stadiul pregătirilor pentru punerea în aplicare deplină a prezentului regulament. Acest raport conține totodată informații detaliate cu privire la costurile aferente și la orice risc care poate avea un impact asupra costurilor totale. [AM 251]
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,
Președintele
Pentru Consiliu,
Președintele
(1) JO C , , p. .
(2) JO C , , p. .
(3) Poziția Parlamentului European din 13 martie 2019.
(4) Decizia 2004/512/CE a Consiliului din 8 iunie 2004 de instituire a Sistemului de informații privind vizele (SIV) (JO L 213, 15.6.2004, p. 5).
(5) Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS) (JO L 218, 13.8.2008, p. 60).
(6) Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO L 243, 15.9.2009, p. 1).
(7) Decizia 2008/633/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind accesul la Sistemul de informații privind vizele (VIS) în vederea consultării de către autoritățile desemnate ale statelor membre și de către Europol în scopul prevenirii, depistării și cercetării infracțiunilor de terorism și a altor infracțiuni grave (JO L 218, 13.8.2008, p. 129).
(8) Decizia de punere în aplicare 2011/636/UE a Comisiei din 21 septembrie 2011 de stabilire a datei de la care Sistemului de Informații privind Vizele (VIS) își începe activitatea în prima regiune (JO L 249, 27.9.2011, p. 18).
(9) Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).
(10) COM(2016)0205.
(11) „Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits” (Studiu privind gestionarea integrată a frontierelor – Studiu de fezabilitate privind includerea într-un registru a documentelor necesare pentru eliberarea vizelor, a permiselor de lungă ședere și a permiselor de mic trafic de frontieră) (2017).
(12) „Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents” (Analiza juridică cu privire la necesitatea și proporționalitatea extinderii domeniului de aplicare al Sistemului de informații privind vizele (VIS) pentru a include datele referitoare la vizele de lungă ședere și documentele de ședere) (2018).
(13) Foaia de parcurs pentru a consolida schimbul de informații și gestionarea informațiilor, inclusiv soluțiile de interoperabilitate, în domeniul justiției și afacerilor interne (9368/1/16 REV 1).
(14) Concluziile Consiliului privind calea de urmat pentru îmbunătățirea schimbului de informații și asigurarea interoperabilității sistemelor de informații ale UE (10151/17).
(15) Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits (2017).
(16) Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents (2018).
(17) COM(2017)0558, p.15.
(18) COM(2018)0251.
(19) Fingerprint Recognition for Children (2013, EUR 26193).
(20) Automatic fingerprint recognition: from children to elderly (2018 – JRC).
(21) Feasibility and implications of lowering the fingerprinting age for children and on storing a scanned copy of the visa applicant's travel document in the Visa Information System (VIS) (2018).
(22) Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și de înlocuire și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI, 2009/934/JAI, 2009/935/JAI, 2009/936/JAI și 2009/968/JAI ale Consiliului (JO L 135, 24.5.2016, p. 53).
(23) Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 1).
(24) Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).
(25) Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).
(26) Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).
(27) Regulamentul (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului [titlul complet] (JO L …, …, p. …).
(28) Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ( UE ) 2018 / 1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice cu privire la în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și , organele comunitare , oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE ( JO L 295, 21.11.2018, p. 39 ).
(29) Decizia nr. 1105/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind lista documentelor de călătorie care conferă titularului dreptul de trecere a frontierelor externe și pe care se poate aplica o viză și privind un mecanism de creare a acestei liste (JO L 287, 4.11.2011, p. 9).
(30) Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 77).
(31) Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).
(32) Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).
(33) JO L 176, 10.7.1999, p. 36.
(34) Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 31).
(35) JO L 53, 27.2.2008, p. 52.
(36) Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).
(37) Decizia 2008/149/JAI a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 50).
(38) JO L 160, 18.6.2011, p. 21.
(39) Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).
(40) Decizia 2011/349/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în special în ceea ce privește cooperarea judiciară în materie penală și cooperarea polițienească (JO L 160, 18.6.2011, p. 1).
(41) Decizia (UE) 2017/1908 a Consiliului din 12 octombrie 2017 privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații privind vizele în Republica Bulgaria și în România (JO L 269, 19.10.2017, p. 39).
ANEXA 2
TABEL DE CORESPONDENȚĂ
Decizia 2008/633/JAI a Consiliului |
Regulamentul (CE) nr. 767/2008 |
Articolul 1 Obiectul și domeniul de aplicare |
Articolul 1 Obiectul și domeniul de aplicare |
Articolul 2 Definiții |
Articolul 4 Definiții |
Articolul 3 Autoritățile desemnate și punctele centrale de acces |
Articolul 22k Autoritățile desemnate ale statelor membre Articolul 22l Europol |
Articolul 4 Procedura de acces la VIS |
Articolul 22m Procedura de acces la VIS în scopul asigurării respectării legii |
Articolul 5 Condiții pentru accesul la datele VIS al autorităților desemnate ale statelor membre |
Articolul 22n Condițiile pentru accesul la datele din VIS al autorităților desemnate ale statelor membre |
Articolul 6 Condiții pentru accesul la datele VIS al autorităților desemnate ale statelor pentru care Regulamentul (CE) nr. 767/2008 nu a fost încă pus în aplicare |
Articolul 22r Condițiile pentru accesul la datele din VIS al autorităților desemnate ale statelor membre în privința cărora prezentul regulament nu a fost încă pus în aplicare |
Articolul 7 Condițiile de acces ale Europol la datele VIS |
Articolul 22p Procedura și condițiile pentru accesul Europol la datele din VIS |
Articolul 8 Protecția datelor cu caracter personal |
Capitolul VI Drepturi și supraveghere în materie de protecție a datelor |
Articolul 9 Securitatea datelor |
Articolul 32 Securitatea datelor |
Articolul 10 Răspunderea |
Articolul 33 Răspunderea |
Articolul 11 Automonitorizarea |
Articolul 35 Autocontrolul |
Articolul 12 Sancțiuni |
Articolul 36 Sancțiuni |
Articolul 13 Păstrarea datelor VIS în fișiere naționale |
Articolul 30 Păstrarea datelor VIS în fișierele naționale |
Articolul 14 Dreptul de acces, de rectificare și de eliminare |
Articolul 38 Dreptul de acces, de rectificare și de ștergere |
Articolul 15 Cheltuielile |
Nu se aplică. |
Articolul 16 Registre |
Articolul 22q Înregistrarea evidențelor și documentarea |
Articolul 17 Monitorizare și evaluare |
Articolul 50 Controlul și evaluarea |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/356 |
P8_TA(2019)0175
Fondul pentru azil și migrație ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/62)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0471), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2) și articolul 79 alineatele (2) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0271/2018), |
— |
având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru bugete (A8-0106/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0248
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și , migrație și integrare [AM 1]
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 78 alineatul (2) și , articolul 79 alineatele (2) și (4) și articolul 80 , [AM 2]
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (*1),
întrucât:
(1) |
Având în vedere evoluția provocărilor în materie de migrație, care impune necesitatea de a sprijini sisteme solide de primire, azil, integrare și migrație în statele membre, de a preveni și de a gestiona în mod adecvat și solidar situațiile de presiune și de a opri sosirile neregulamentare și care pun în primejdie viața persoanelor, propunând în loc căi legale și sigure de migrație, investițiile în gestionarea eficientă și coordonată a migrației în Uniune sunt fundamentale pentru a realiza obiectivul Uniunii de a constitui un spațiu de libertate, securitate și justiție, în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. [AM 3] |
(2) |
Importanța unei abordări coordonate între Uniunea Europeană și statele membre se reflectă în Agenda europeană privind migrația din luna mai 2015, care a subliniat necesitatea unei politici comune coerente și clare pentru a restabili încrederea în capacitatea Uniunii de a reuni eforturile europene și naționale pentru a aborda migrația și a conlucra într-o manieră eficace, în conformitate cu principiile principiul solidarității și partajării echitabile a responsabilității între statele membre consacrat în articolul 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene , și care a fost confirmată în evaluarea sa de la jumătatea perioadei, efectuată în septembrie 2017, precum și în raportul privind progresele înregistrate din lunile martie și mai 2018. [AM 4] |
(3) |
În concluziile sale din 19 octombrie 2017, Consiliul European a reafirmat necesitatea de a urma o abordare cuprinzătoare, pragmatică și hotărâtă în materie de gestionare a migrației, care să vizeze restabilirea controlului asupra frontierele externe, reducerea sosirilor neregulamentare și a numărului de decese pe mare și care ar trebui să se bazeze pe o utilizare flexibilă și coordonată a tuturor instrumentelor disponibile la nivelul Uniunii și al statelor membre. Consiliul European a solicitat, în continuare, să se asigure intensificarea semnificativă a returnărilor, prin acțiuni desfășurate atât la nivelul UE, cât și al statelor membre, cum ar fi acordurile și mecanismele de readmisie eficace. Consiliul European a solicitat, de asemenea, punerea în aplicare și dezvoltarea unor programe voluntare de relocare. [AM 5] |
(4) |
Pentru a sprijini eforturile de a asigura o abordare globală în ceea ce privește gestionarea migrației, bazată pe încredere reciprocă, solidaritate și partajarea responsabilității între statele membre și instituțiile UE, cu obiectivul de a asigura o politică durabilă comună a Uniunii în materie de azil și imigrație, statele membre ar trebui sprijinite cu resurse financiare adecvate, sub forma Fondului pentru azil și , migrație și integrare (denumit în continuare „fondul”). [AM 6] |
(4a) |
Fondul ar trebui să respecte pe deplin drepturile omului, precum și Agenda 2030, principiul coerenței politicii pentru dezvoltare, astfel cum se prevede la articolul 208 din TFUE, și angajamentele asumate la nivel internațional în materie de migrație și azil, în special Pactul mondial privind refugiații și Pactul global pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine (GCM). [AM 7] |
(4b) |
Gestionarea Fondului din perspectiva dezvoltării ar trebui să ia în considerare diferitele cauze profunde ale migrației, cum ar fi conflictele, sărăcia, lipsa capacității agricole, educația și inegalitatea. [AM 8] |
(5) |
Fondul Acțiunile sprijinite de Fond ar trebui pus puse în aplicare cu respectarea deplină a drepturilor și a principiilor consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene , inclusiv a dreptului la protecția datelor personale și a obligațiilor internaționale asumate de Uniune și de statele membre în materie de drepturi fundamentale , inclusiv Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (CDC) și Convenția de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951, completată de Protocolul din 31 ianuarie 1967 . [AM 9] |
(5a) |
Principiile egalității de gen și nediscriminării, care se numără printre valorile fundamentale ale Uniunii, ar trebui să fie respectate și promovate la punerea în aplicare a fondului. Fondul nu ar trebui să sprijine acțiunile care contribuie la orice formă de segregare sau de excluziune socială. [AM 10] |
(5b) |
La punerea în aplicare a fondului, ar trebui să se acorde prioritate acțiunilor care tratează situația minorilor neînsoțiți și a celor separați prin identificare și înregistrare timpurie, precum și acțiunilor întreprinse în interesul superior al copilului. [AM 11] |
(6) |
Fondul ar trebui să se bazeze pe rezultatele obținute și pe investițiile realizate cu sprijinul fondurilor care l-au precedat: Fondul european pentru refugiați, instituit prin Decizia 573/2007/CE a Parlamentului European și Consiliului, Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe, instituit prin Decizia 2007/435/CE a Consiliului, Fondul european de returnare, instituit prin Decizia 575/2007/CE a Parlamentului European și Consiliului, pentru perioada 2007-2013, și Fondul pentru azil, migrație și integrare, pentru perioada 2014-2020, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului. În același timp, fondul ar trebui să țină seama de toate noile evoluții relevante. |
(7) |
Fondul ar trebui să sprijine solidaritatea între statele membre și gestionarea eficientă a fluxurilor de migrație, printre altele, prin promovarea unor măsuri comune în domeniul azilului, inclusiv prin sprijinirea eforturile statelor membre în ceea ce privește primirea persoanelor care au nevoie de protecție internațională prin relocarea , admisia umanitară și transferul solicitanților sau al beneficiarilor de protecție internațională între statele membre, prin consolidarea protecției acordate solicitanților de azil vulnerabili, cum ar fi copiii, prin sprijinirea strategiilor de integrare și printr-o politică mai eficace privind migrația legală, în vederea asigurării prin crearea unor căi sigure și legale către Uniune care ar trebui să contribuie inclusiv la asigurarea competitivității pe termen lung a Uniunii și a viitorului modelului său social și a reducerii factorilor care încurajează migrația neregulamentară cu ajutorul unei politici durabile în materie de returnare și de readmisie. Ca instrument al politicii interne a Uniunii și ca instrument unic de finanțare pentru azil și migrație la nivelul Uniunii, fondul ar trebui să sprijine în primul rând acțiunile privind azilul și migrația în cadrul Uniunii. Totuși, în anumite limite stabilite și sub rezerva unor garanții adecvate, fondul ar trebui să sprijine consolidarea cooperării cu țările terțe pentru a îmbunătăți gestionarea fluxurilor de persoane care solicită azil sau alte forme de protecție internațională , pentru a crea căi de migrație legală și pentru a combate migrația neregulamentară și rețelele de traficanți de migranți și de persoane și a asigura durabilitatea returnării și readmisia eficace returnarea durabilă, în condiții de siguranță și demnitate, precum și reintegrarea în țările terțe. [AM 12] |
(8) |
Criza migrației și creșterea numărului de decese în Mediterană în ultimii ani a au evidențiat necesitatea reformării sistemului de a reforma sistemul european comun de azil pentru a se asigura proceduri de azil eficiente cu scopul de a preveni deplasările secundare, de a oferi condiții de primire uniforme și adecvate pentru solicitanții de protecție internațională, de a institui standarde uniforme pentru acordarea de protecție internațională și acordarea drepturilor și beneficiilor corespunzătoare pentru beneficiarii de protecție internațională și de a institui un sistem mai echitabil și mai eficace de determinare a statului membru responsabil în ceea ce privește solicitanții de protecție internațională, precum și un cadru pentru eforturile statelor membre în materie de relocare și de admisie umanitară cu scopul de a crește numărul total de locuri de relocare disponibile la nivel mondial. În același timp, reforma a fost necesară pentru a institui un sistem mai echitabil și mai eficace de determinare a statului membru responsabil în ceea ce privește solicitanții de protecție internațională, precum și un cadru la nivelul Uniunii pentru eforturile statelor membre în materie de relocare În același timp, reforma este necesară pentru a garanta că sunt prevăzute proceduri de azil eficiente și bazate pe drepturi și că ele sunt accesibile, pentru a oferi condiții de primire uniforme și adecvate solicitanților de protecție internațională, standarde uniforme de acordare a protecției internaționale și drepturi și beneficii adecvate beneficiarilor de protecție internațională, precum și proceduri de returnare eficace și eficiente pentru migranții în situație neregulamentară . Prin urmare, este necesar ca fondul să ofere un sprijin sporit pentru eforturile statelor membre de a pune în aplicare pe deplin și în mod corect sistemul european comun reformat de azil. [AM 13] |
(9) |
Fondul ar trebui, de asemenea, să completeze și să consolideze activitățile întreprinse de Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EUAA), instituită prin Regulamentul (UE)../.. [Regulamentul EUAA] (3) Biroul European de Sprijin pentru Azil , cu scopul de a facilita și de a îmbunătăți funcționarea sistemului european comun de azil, prin coordonarea și consolidarea cooperării practice și a schimbului de informații privind azilul, îndeosebi privind bunele practici între statele membre, prin promovarea dreptului și a standardelor operaționale ale Uniunii și a dreptului internațional și prin contribuirea, cu ajutorul unor orientări pertinente, inclusiv al standardelor operaționale, la o punere uniformă în aplicare a dreptului Uniunii în materie de azil pentru a asigura un grad înalt de uniformitate bazat pe standarde de protecție ridicate în ceea ce privește procedurile de protecție internațională, condițiile de primire și evaluarea nevoilor de protecție în întreaga Uniune care să permită , făcând posibilă o repartizare sustenabilă și echitabilă a cererilor de protecție internațională, de a facilita facilitând convergența în evaluarea cererilor de protecție internațională în întreaga Uniune, de a sprijini sprijinind eforturile de relocare ale statelor membre și de a furniza furnizând asistență operațională și tehnică statelor membre pentru gestionarea propriilor sisteme de azil și de primire, în special statelor ale căror sisteme sunt supuse unei presiuni disproporționate. [AM 14] |
(9a) |
Fondul ar trebui să sprijine eforturile depuse de Uniune și de statele membre pentru consolidarea capacității statelor membre de a dezvolta, a monitoriza și a evalua politicile lor în domeniul azilului din perspectiva obligațiilor care le revin în temeiul dreptului în vigoare al Uniunii. [AM 15] |
(10) |
Fondul ar trebui să sprijine eforturile depuse de Uniune și de statele membre pentru consolidarea capacității statelor membre de a dezvolta, a monitoriza și a evalua politicile lor în domeniul azilului din perspectiva obligațiilor care le revin în temeiul dreptului în vigoare al Uniunii Uniunea și statele membre în aplicarea dreptului în vigoare al Uniunii, asigurând respectarea integrală a drepturilor fundamentale, în special a Directivei 2013/33/UE (4) (Directiva privind condițiile de primire), a Directivei 2013/32/UE (5) (Directiva privind procedurile de azil), a Directivei 2011/95/UE (6) (Directiva privind calificarea) și a Directivei 2008/115/CE (7) (Directiva privind returnarea) a Parlamentului European și a Consiliului, precum și a Regulamentului 604/2013/UE al Parlamentului European și al Consiliului (8) (Regulamentul de la Dublin). [AM 16] |
(11) |
Parteneriatele și cooperarea cu țările terțe reprezintă o componentă esențială a politicii Uniunii în materie de azil, care urmărește asigurarea unei gestionări adecvate a fluxurilor de persoane care solicită azil sau alte forme de protecție internațională. Cu scopul de a pune capăt sosirilor neregulamentare și care le pun în primejdie viața resortisanților țărilor terțe sau apatrizilor care au nevoie de protecție internațională și de a propune în loc căi legale și sigure de a intra pe teritoriul statelor membre, de a exprima solidaritate cu țările din regiunile către care sau în interiorul cărora a fost strămutat un număr mare de persoane care au nevoie de protecție internațională, contribuind la atenuarea presiunii exercitate asupra țărilor respective, de a sprijini realizarea obiectivelor politicii Uniunii în materie de migrație prin creșterea influenței Uniunii asupra țărilor terțe și de a contribui în mod efectiv la inițiativele mondiale în materie de relocare prin adoptarea unei singure voci în cadrul forurilor internaționale și în relația cu țările terțe, fondul ar trebui să acorde stimulente financiare pentru punerea în aplicare a cadrului de relocare [și de admisie umanitară] al Uniunii. [AM 17] |
(11a) |
Fondul ar trebui să sprijine eforturile depuse de statele membre în scopul de a furniza, pe teritoriile lor, protecție internațională și o soluție durabilă pentru refugiații și persoanele strămutate identificate ca eligibile pentru relocare sau admisie umanitară în cadrul unor programe naționale, care ar trebui să țină seama de necesitățile globale în materie de relocare estimate de UNHCR. Pentru a contribui într-un mod ambițios și eficient, fondul ar trebui să ofere asistență specifică, sub forma unor stimulente financiare pentru fiecare persoană admisă sau reinstalată. [AM 18] |
(12) |
Având în vedere nivelurile ridicate ale fluxurilor de migrație către Uniune înregistrate în ultimii ani și importanța de a asigura coeziunea societăților noastre, este esențial să se sprijine politicile statelor membre pentru integrarea timpurie a resortisanților țărilor terțe cu ședere legală, inclusiv în domeniile prioritare identificate în Planul de acțiune privind integrarea resortisanților din țările terțe, adoptat de Comisie în 2016. [AM 19] |
(13) |
Pentru a spori eficiența, a obține cea mai mare valoare adăugată europeană și a asigura coerența răspunsului Uniunii în vederea promovării integrării resortisanților țărilor terțe, acțiunile finanțate în cadrul fondului ar trebui să fie specifice și complementare acțiunilor finanțate în cadrul Fondului social european plus (FSE+) și al Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) fondurilor structurale ale Uniunii . Măsurile finanțate în cadrul acestui fond ar trebui să sprijine măsuri adaptate la nevoile resortisanților țărilor terțe, care sunt, în general, puse în aplicare în etapa inițială a etapele inițiale ale procesului de integrare, precum și acțiuni orizontale care să sprijine capacitățile statelor membre în domeniul integrării, în timp ce intervențiile în favoarea completate cu intervenții în vederea promovării incluziunii sociale a resortisanților țărilor terțe cu un impact pe termen mai lung ar trebui finanțate în cadrul FEDR și FSE+ , finanțate în cadrul fondurilor structurale ale Uniunii . [AM 20] |
(13a) |
Măsurile de integrare ar trebui să se aplice, de asemenea, beneficiarilor de protecție internațională, în scopul de a asigura o abordare cuprinzătoare a integrării, luând în considerare caracteristicile specifice ale grupului-țintă respectiv. Atunci când măsurile de integrare se combină cu măsuri de primire, acțiunile ar trebui să permită și includerea solicitanților de azil, după caz. [AM 21] |
(14) |
În acest context, autoritățile statelor membre responsabile cu executarea fondului ar trebui să aibă obligația de a coopera și de a institui mecanisme de coordonare cu autoritățile desemnate de statele membre în scopul gestionării intervențiilor din cadrul FSE+ și FEDR fondurile structurale și, după caz, cu autoritățile de management ale acestora și cu autoritățile care gestionează alte fonduri ale Uniunii care contribuie la integrarea resortisanților țărilor terțe. Prin intermediul acestor mecanisme de coordonare, Comisia ar trebui să evalueze coerența și complementaritatea fondurilor, precum și gradul în care măsurile puse în aplicare prin fiecare fond contribuie la integrarea resortisanților din țările terțe. [AM 22] |
(15) |
Executarea fondului în acest domeniu ar trebui să fie coerentă cu principiile fundamentale comune ale Uniunii privind integrarea, astfel cum sunt stabilite în programul comun de integrare. |
(16) |
Este oportun să se asigure posibilitatea ca statele membre care doresc acest lucru să prevadă în programele lor că acțiunile de integrare pot include rudele apropiate ale resortisanților țărilor terțe, sprijinind astfel unitatea familiei în interesul superior al copilului, în măsura în care acest lucru este necesar pentru punerea în aplicare efectivă a acestor acțiuni. Sintagma „rudă apropiată” ar trebui interpretată în înțelesul de soți/soții, partener/parteneră, precum și orice altă persoană care are legături familiale directe în linie descendentă sau ascendentă cu resortisantul țării terțe vizat de acțiunile de integrare și care nu ar intra altfel în domeniul de aplicare al fondului. [AM 23] |
(17) |
Având în vedere rolul esențial jucat de autoritățile locale și regionale și de organizațiile societății civile asociațiile care le reprezintă, în domeniul integrării și pentru a facilita accesul direct al acestor entități la finanțare la nivelul Uniunii, fondul ar trebui să faciliteze punerea în aplicare a acțiunilor în domeniul integrării de către autoritățile locale și regionale sau organizațiile societății civile, inclusiv printr-o rată de cofinanțare mai mare pentru aceste acțiuni și prin utilizarea unei componente specifice a facilității tematice în situațiile în care autoritățile locale și printr-o rată de cofinanțare mai mare pentru aceste acțiuni regionale respective au competența de a aplica măsuri de integrare. [AM 24] |
(18) |
Având în vedere provocările economice și demografice pe termen lung cu care se confruntă Uniunea și dimensiunea din ce în ce mai mondială a migrării , este esențial să se creeze canale de migrație legală funcționale către Uniune, pentru ca Uniunea să fie în continuare o destinație atractivă pentru migranți migrația legală, potrivit nevoilor economice și sociale ale statelor membre, și pentru a se asigura sustenabilitatea sistemelor de protecție socială și creșterea economiei Uniunii , protejând în același timp lucrătorii migranți de exploatarea prin muncă . [AM 25] |
(19) |
Fondul ar trebui să sprijine statele membre să instituie strategii care să organizeze migrația și să extindă căile de migrație legală, îmbunătățind capacitatea acestora de a elabora, a pune în aplicare, a monitoriza și a evalua, în general, toate strategiile, politicile și măsurile în materie de imigrație și integrare a resortisanților țărilor terțe cu ședere legală, inclusiv în special instrumentele juridice ale Uniunii de migrație legală . Fondul ar trebui să sprijine, de asemenea, schimbul de informații, schimbul de bune practici și cooperarea între diferitele servicii administrative și niveluri de guvernanță, precum și între statele membre. [AM 26] |
(20) |
O politică eficientă în materie de returnare de returnare eficientă și demnă este o parte integrantă a abordării globale în materie de migrație adoptată de Uniune și de statele sale membre. Fondul ar trebui să sprijine și să încurajeze eforturile statelor membre în vederea punerii în aplicare eficiente și a dezvoltării în continuare a standardelor pentru a pune în aplicare în mod eficient și a dezvolta în continuare standardele comune privind returnarea, cu accent pe returnările voluntare, în special astfel cum sunt prevăzute de Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), și a unei abordări integrate și coordonate privind pentru a aborda în mod integrat și coordonat gestionarea returnărilor. Pentru a favoriza politici durabile în materie de returnare, fondul ar trebui să sprijine și măsuri conexe în țările terțe, cum ar fi reintegrarea persoanelor returnate. Fondul ar trebui să sprijine și măsuri conexe în țările terțe pentru a facilita și a garanta returnarea și readmisia în condiții de siguranță și cu demnitate, precum și reintegrarea durabilă , astfel cum se prevede în GCM . [AM 27] |
(21) |
Statele membre ar trebui să acorde preferință returnării voluntare. Pentru a promova returnarea voluntară, statele membre ar trebui să prevadă stimulente pentru returnarea voluntară a persoanelor și să asigure returnarea eficace, sigură și demnă a migranților în situație neregulamentară. Prin urmare, fondul ar trebui să acorde sprijin preferențial măsurilor legate de returnarea voluntară . Pentru a promova acest lucru, statele membre ar trebui să prevadă stimulente , cum ar fi un tratament preferențial sub forma unei asistențe sporite mai bune la returnare și un sprijin pe termen lung pentru reintegrare . Acest tip de returnare voluntară este atât în interesul persoanelor returnate, cât și în interesul autorităților, din punct punctul de vedere al raportului costeficacitate. Interesul superior al copilului ar trebui să fie considerat primordial în toate acțiunile sau deciziile privind copiii migranți, inclusiv în ceea ce privește returnările, ținând seama pe deplin de dreptul copilului de a-și exprima punctul de vedere . [AM 28] |
(22) |
Returnările voluntare și forțate Deși returnările voluntare ar trebui să aibă prioritate față de returnările forțate, ele sunt însă interconectate și au efecte care se sprijină reciproc, iar statele membre ar trebui așadar încurajate să consolideze complementaritatea acestor două forme de returnare. Posibilitatea de a recurge la îndepărtare este un element important care contribuie la integritatea sistemelor de azil și de migrație legală. Prin urmare, fondul ar trebui să sprijine acțiunile statelor membre de facilitare și punere în practică a îndepărtărilor, în conformitate cu standardele instituite în dreptul Uniunii, după caz, și cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a demnității persoanelor returnate. Fondul ar trebui să sprijine acțiunile legate de returnarea copiilor numai în cazul în care o astfel de returnare se bazează pe o evaluare pozitivă al interesului superior al copilului. [AM 29] |
(23) |
Prevederea unor măsuri de sprijin specifice pentru persoanele returnate , cu accent deosebit pe nevoile umanitare și de protecție ale acestora, în statele membre și în țările de returnare poate îmbunătăți condițiile de returnare ale acestora și le poate sprijini reintegrarea. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită grupurilor vulnerabile. Deciziile de returnare ar trebui să se bazeze pe o evaluare cuprinzătoare și atentă a situației în țara de origine, inclusiv a capacității de absorbție la nivel local. Măsurile și acțiunile specifice de sprijin pentru țările de origine și, în special, pentru persoanele vulnerabile contribuie la asigurarea sustenabilității, siguranței și eficacității returnărilor. Aceste măsuri ar trebui să fie puse în aplicare cu participarea activă a autorităților locale, a societății civile și a diasporei. [AM 30] |
(24) |
Acordurile de readmisie și alte mecanisme de readmisie fac parte integrantă din politica Uniunii în materie de returnare și sunt formale sunt o parte integrantă și esențială a politicii de returnare a Uniunii și un instrument central pentru gestionarea eficientă a fluxurilor de migrație, întrucât acestea ele facilitează returnarea rapidă a migranților în situație neregulamentară. Aceste acorduri și mecanisme sunt un element important în cadrul dialogului și al cooperării cu țările terțe de origine și de tranzit ale migranților în situație neregulamentară, iar fondul ar trebui să sprijine punerea lor în aplicare în țările terțe ar trebui sprijinită pentru a asigura politici de returnare eficace în materie de returnare la nivel național și la nivelul Uniunii , sigure și demne, în anumite limite stabilite și sub rezerva unor garanții adecvate . [AM 31] |
(25) |
În plus față de sprijinul pentru returnarea persoanelor prevăzut în prezentul regulament, integrarea resortisanților țărilor terțe sau a apatrizilor în statele membre, fondul ar trebui să sprijine, de asemenea, alte măsuri de combatere a migrației neregulamentare, de abordare a factorilor care încurajează migrația ilegală sau a eludării normelor existente pentru a combate traficul de migranți, a încuraja și facilita instituirea unor norme în materie de migrație legală, salvgardând astfel integritatea sistemelor de imigrație ale statelor membre din țările de origine, respectând pe deplin principiul coerenței pentru dezvoltare durabilă . [AM 32] |
(26) |
Angajarea migranților în situație neregulamentară reprezintă un factor de atracție pentru migrația ilegală și subminează dezvoltarea unei politici de mobilitate a forței de muncă bazate pe programe de migrație legală și pune în pericol drepturile lucrătorilor migranți, făcând ca aceștia să fie vulnerabili la încălcări ale drepturilor și la abuzuri . Prin urmare, fondul ar trebui să sprijine statele membre, direct sau indirect, să pună în aplicare Directiva 2009/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) care interzice angajarea resortisanților țărilor terțe în situație de ședere ilegală , prevede un mecanism de tratare a plângerilor și prevede de recuperare a salariilor pentru lucrătorii exploatați și sancțiuni pentru angajatorii care încalcă această interdicție. [AM 33] |
(26a) |
Statele membre ar trebui să sprijine solicitările organizațiilor societății civile și ale asociațiilor lucrătorilor, de exemplu privind crearea unei rețele europene de lucrători de ambele sexe care să se ocupe de primire, pentru a conecta toți lucrătorii din Europa care desfășoară o activitate în domeniul migrației, pentru a promova o primire demnă și o abordare a migrației bazată pe drepturile omului, precum și schimbul de bune practici în domeniul primirii și al integrării în muncă a migranților. [AM 34] |
(27) |
Fondul ar trebui să sprijine statele membre, direct sau indirect, să pună în aplicare Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11) care prevede dispoziții privind acordarea de asistență, sprijin și protecție pentru victimele traficului de persoane. Aceste măsuri ar trebui să țină seama de dimensiunea de gen a traficului de persoane. Atunci când pun în aplicare fondul, statele membre ar trebui să țină seama de faptul că persoanele care sunt obligate să își părăsească locuințele din cauza unor schimbări climatice bruște sau progresive, care le afectează în mod negativ viața sau condițiile de viață, prezintă un risc ridicat de a deveni victime ale traficului de persoane. [AM 35] |
(27a) |
Fondul ar trebui să sprijine în special identificarea și măsurile în sprijinul nevoilor solicitanților de azil vulnerabili, cum ar fi minorii neînsoțiți sau victimele torturii sau ale altor forme grave de violență, astfel cum este prevăzut în acquis-ul Uniunii din domeniul azilului. [AM 36] |
(27b) |
În vederea unei distribuiri echitabile și transparente a resurselor între obiectivele fondului, ar trebui asigurat un nivel minim de cheltuieli pentru anumite obiective, fie că este vorba de gestiune directă, indirectă sau partajată. [AM 37] |
(28) |
Fondul ar trebui să completeze și să consolideze activitățile întreprinse în domeniul returnării de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă instituită prin Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului (12), contribuind astfel la eficiența gestionării europene integrate a frontierelor, astfel cum este definită la articolul 4 din regulamentul respectiv , fără a furniza un flux de finanțare suplimentar Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, pentru care autoritatea bugetară stabilește un buget anual care ar trebui să îi permită să își îndeplinească toate sarcinile . [AM 38] |
(29) |
Ar trebui să se urmărească asigurarea sinergiilor, a coerenței , a complementarității și a eficienței cu alte fonduri ale Uniunii și ar trebui să se evite suprapunerile dintre acțiuni orice suprapuneri sau contradicții la nivelul acțiunilor . [AM 39] |
(30) |
Măsurile Prioritatea acestui fond ar trebui să fie finanțarea acțiunilor pe teritoriul Uniunii. Fondul poate finanța măsuri desfășurate în țările terțe și în legătură cu țările terțe care sunt sprijinite din fond , care ar trebui să fie limitate din punct de vedere financiar, însă adecvate pentru a atinge obiectivele fondului, astfel cum sunt stabilite la articolul 3 din prezentul regulament, și ar trebui să facă obiectul unor garanții adecvate. Aceste măsuri ar trebui să completeze alte acțiuni derulate în afara Uniunii care beneficiază de sprijin din partea instrumentelor Uniunii de finanțare externă. La punerea în aplicare a acestor acțiuni, ar trebui să se urmărească în special asigurarea coerenței și complementarității depline cu principiile și obiectivele generale ale acțiunilor externe și ale politicii externe ale Uniunii cu privire la țara sau la regiunea în cauză, precum și cu angajamentele internaționale ale Uniunii. În ceea ce privește dimensiunea externă, fondul ar trebui să direcționeze sprijinul astfel încât să contribuie la intensificarea cooperării cu țările terțe și la consolidarea unor aspecte-cheie ale gestionării migrației în domenii de interes pentru politica de migrație a Uniunii. Ar trebui să se respecte principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare, astfel cum este stabilit la punctul 35 din Consensul european privind dezvoltarea. La punerea în aplicare a asistenței de urgență, ar trebui să se asigure coerența cu principiile umanitare, astfel cum sunt prevăzute în Consensul european privind ajutorul umanitar . [AM 40] |
(31) |
Finanțarea de la bugetul Uniunii ar trebui să se axeze pe activitățile în care intervenția Uniunii poate aduce valoare adăugată comparativ cu acțiunea întreprinsă individual de statele membre. Sprijinul financiar acordat în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie, în special, la solidaritatea între statele membre în materie de azil și migrație, în conformitate cu articolul 80 din TFUE, precum și la consolidarea capacităților naționale și a celor ale Uniunii în domeniile azilului și migrației. [AM 42] |
(32) |
Se poate considera că un stat membru nu respectă acquis-ul relevant al Uniunii, inclusiv în ceea ce privește utilizarea sprijinului operațional acordat prin prezentul fond, dacă acesta nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor în domeniul azilului și returnării, dacă există un risc clar de încălcare gravă de către respectivul stat membru a valorilor Uniunii în contextul punerii în aplicare a acquis-ului privind azilul și returnarea sau dacă un raport de evaluare efectuat în cadrul mecanismului de evaluare și monitorizare Schengen sau de către Agenția Uniunii Europene pentru Azil a identificat deficiențe în domeniul relevant. |
(33) |
Fondul ar trebui să reflecte necesitatea unei transparențe, a unei flexibilități și a unei simplificări sporite, respectând, totodată, cerințele în materie de previzibilitate și asigurând o repartizare echitabilă și transparentă a resurselor în vederea îndeplinirii obiectivelor de politică și specifice prevăzute de prezentul regulament. Punerea în aplicare a fondului ar trebui să fie ghidată de principiile eficienței, eficacității și calității cheltuielilor. În plus, punerea în aplicare a fondului ar trebui să permită o utilizare cât se poate de simplă a sa. [AM 43] |
(34) |
Prezentul regulament ar trebui să stabilească sumele inițiale alocate statelor membre, compuse dintr-o sumă fixă și o sumă calculată pe baza criteriilor prevăzute în anexa I, care să reflecte nevoile și presiunea cu care se confruntă diferitele state membre în materie de azil, migrație, integrare și returnare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită societăților insulare care se confruntă cu provocări disproporționate în materie de migrație. [AM 44] |
(35) |
Aceste sume inițiale ar trebui să constituie un punct de plecare pentru investițiile pe termen lung ale statelor membre. Pentru a ține seama de modificările fluxurilor de migrație, pentru a răspunde nevoilor în materie de gestionare a sistemelor de azil și de primire și nevoilor de integrare a resortisanților țărilor terțe cu ședere legală , pentru a dezvolta migrația legală și pentru a combate migrația neregulamentară prin politici eficiente și durabile în materie de returnare eficiente, durabile și care respectă drepturile , statelor membre ar trebui să li se aloce o sumă suplimentară la jumătatea perioadei, ținând seama de ratele de absorbție. Această sumă ar trebui să se bazeze pe cele mai recente date statistice disponibile, astfel cum figurează în anexa I, pentru a reflecta modificările situației inițiale din statele membre. [AM 45] |
(36) |
Pentru a contribui la îndeplinirea obiectivului de politică al fondului, statele membre și Comisia ar trebui să se asigure că programele lor statelor membre cuprind acțiuni care abordează contribuie la îndeplinirea fiecăruia dintre obiectivele specifice ale prezentului regulament . În plus, ar trebui să se asigure că alocarea de fonduri pentru obiectivele specifice servește în cel mai bun mod posibil obiectivele respective și se bazează pe cele mai recente nevoi, că programele includ un nivel minim de cheltuieli cu privire la aceste obiective, că alocarea resurselor către obiective este proporțională cu provocările întâmpinate , că prioritățile alese sunt compatibile cu măsurile de punere în aplicare prevăzute în anexa II și că alocarea resurselor între obiective asigură realizarea obiectivului de politică global. [AM 46] |
(37) |
Întrucât provocările în domeniul migrației sunt într-o evoluție continuă, este necesar să se adapteze alocarea finanțării în funcție de fluctuațiile fluxurilor de migrație. Pentru a răspunde unor nevoi urgente și modificărilor intervenite în ceea ce privește politicile și prioritățile Uniunii și pentru a direcționa finanțarea către acțiuni cu o valoare adăugată europeană semnificativă, o parte din finanțare va fi alocată periodic acțiunilor specifice, acțiunilor Uniunii, acțiunilor autorităților locale și regionale, asistenței de urgență, relocării, precum și pentru furnizarea unui sprijin suplimentar pentru statele membre contribuind la eforturile de solidaritate și responsabilitate, prin intermediul unei facilități tematice. [AM 47] |
(38) |
Statele membre ar trebui să fie încurajate, prin faptul că beneficiază de o contribuție mai importantă din partea Uniunii, să utilizeze o parte din alocarea corespunzătoare programului pentru a finanța acțiunile enumerate în anexa IV. |
(38a) |
Eforturile făcute de statele membre pentru punerea în aplicare pe deplin și în mod corespunzător a acquis-ului Uniunii în materie de azil, inclusiv pentru acordarea unor condiții corespunzătoare de primire solicitanților și beneficiarilor de protecție internațională, pentru a asigura stabilirea corectă a statutului, în conformitate cu Directiva 2011/95/UE, precum și pentru a aplica proceduri de azil echitabile și eficace ar trebui sprijinite de fond, în special atunci când aceste eforturi vizează minorii neînsoțiți pentru care costurile sunt mai mari. Prin urmare, statele membre ar trebui să primească o sumă forfetară pentru fiecare minor neînsoțit care beneficiază de protecție internațională, însă această sumă forfetară nu ar trebui să fie cumulată cu o finanțare suplimentară acordată în temeiul prezentului regulament pentru relocare. [AM 48] |
(39) |
O parte a resurselor disponibile în cadrul fondului ar putea, la rândul său, să fie alocată programelor statelor membre în vederea punerii în aplicare a unor acțiuni specifice, în plus față de suma care le-a fost alocată inițial. Aceste acțiuni specifice ar trebui să fie identificate la nivelul Uniunii și ar trebui să se refere la acțiuni care necesită un efort de cooperare sau la acțiuni care sunt necesare pentru a aborda evoluțiile din Uniune ce necesită punerea la dispoziție a unei finanțări suplimentare pentru unul sau mai multe state membre. |
(40) |
Fondul ar trebui să contribuie la sprijinirea costurilor operaționale legate de azil și returnare imigrație și ar trebui să permită statelor membre să mențină capacități care sunt esențiale pentru furnizarea acestui serviciu pentru Uniune în ansamblul său. Acest sprijin constă în rambursarea integrală a costurilor specifice legate de obiectivele fondului și ar trebui să constituie o parte integrantă a programelor statelor membre. [AM 49] |
(41) |
Pentru a completa punerea în aplicare a obiectivului de politică al acestui fond la nivel național prin intermediul programelor statelor membre, fondul ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin pentru acțiunile la nivelul Uniunii. Astfel de acțiuni ar trebui să urmărească scopuri strategice globale care să se înscrie în domeniul de intervenție al fondului, legate de analiza politicilor și de inovare, de învățarea reciprocă transnațională și de parteneriatele transnaționale, precum și de testarea a unor noi inițiative și acțiuni în întreaga Uniune , respectând totodată necesitatea de a oferi o finanțare adecvată, într-un mod echitabil și transparent, pentru a realiza obiectivele fondului . Prin intermediul acestor acțiuni, ar trebui să se asigure protecția drepturilor fundamentale la punerea în aplicare a fondului. [AM 50] |
(42) |
În vederea consolidării capacității Uniunii de a răspunde imediat unei puternice presiuni neprevăzute sau disproporționate exercitate de migrație unui aflux important sau disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe, care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare, precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației, sau unor puternice presiuni exercitate de migrație în provocări migratorii sau nevoi de relocare semnificative ale unor țări terțe, cauzate de evoluții politice sau , conflicte sau dezastre naturale ar trebui să se poată acorda asistență de urgență în conformitate cu cadrul stabilit de prezentul regulament. [AM 51] |
(43) |
Prezentul regulament ar trebui să asigure continuarea activității Rețelei europene de migrație înființate prin Decizia 2008/381/CE a Consiliului (13) și ar trebui să furnizeze asistență financiară în conformitate cu obiectivele și atribuțiile rețelei. |
(44) |
Obiectivele de politică ale prezentului fond vor fi abordate, de asemenea, prin instrumentele financiare și garanția bugetară din cadrul componentelor de politică ale fondului InvestEU. Sprijinul financiar ar trebui să fie utilizat pentru a aborda, în mod proporțional, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții sub nivelul optim, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună peste finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să prezinte o valoare adăugată europeană clară. [AM 52] |
(45) |
Prezentul regulament instituie, pentru întregul Fond pentru azil și migrație, un pachet financiar care constituie valoarea de referință privilegiată, în sensul [de actualizat referința la noul acord interinstituțional: punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în domeniul bugetar și buna gestiune financiară (14)], pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în timpul procedurii bugetare anuale. |
(46) |
Regulamentul (UE) nr. …/… [Regulamentul financiar] se aplică prezentului fond. Acesta prevede norme privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv norme privind granturile, premiile, achizițiile publice, execuția indirectă, asistența financiară, instrumentele financiare și garanțiile bugetare. |
(47) |
În vederea punerii în aplicare a acțiunilor în cadrul gestiunii partajate, fondul ar trebui să facă parte dintr-un cadru coerent format din prezentul regulament, Regulamentul financiar și Regulamentul (UE) …/2021 [Regulamentul privind dispozițiile comune]. În cazul unor dispoziții contradictorii, prezentul regulament ar trebui să prevaleze asupra Regulamentului (UE) …/… [RDC]. [AM 53] |
(48) |
Regulamentul (UE) …/2021 [Regulamentul privind dispozițiile comune] stabilește cadrul de acțiune pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european plus (FSE+), Fondul de coeziune, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), Fondul pentru azil și migrație (FAM), Fondul pentru securitate internă (FSI) și instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor (FGIF), și stabilește în special normele privind programarea, monitorizarea și evaluarea, gestionarea și controlul fondurilor Uniunii executate în cadrul gestiunii partajate. Prin urmare, În afara cadrului de stabilire a normelor financiare comune mai multor fonduri ale Uniunii, inclusiv Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI), este necesar să se precizeze obiectivele FAM FAMI , precum și să se prevadă dispoziții specifice privind tipurile de activități care pot fi finanțate de FAM FAMI . [AM 54] |
(49) |
Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a oferi rezultate, ținându-se seama în special de costurile controalelor, de sarcina administrativă și de riscul preconizat de neconformitate. Ar trebui să se aibă, de asemenea, în vedere utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și recurgerea la o finanțare nelegată de costuri, astfel cum se prevede la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar. |
(50) |
În conformitate cu Regulamentul financiar (15), cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2988/95 al Consiliului (17), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (18) și cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului (19), interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri proporționale, printre care se numără prevenirea, detectarea, corectarea și investigarea neregulilor și a cazurilor de fraudă, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, acolo unde este cazul, impunerea de sancțiuni administrative și/sau penale . În special, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 și cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă infracțiune care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European poate ancheta și trimite în judecată cazuri de fraudă și alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii, conform prevederilor Directivei (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (20). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii și să acorde accesul și drepturile necesare Comisiei, OLAF și Curții de Conturi Europene, asigurându-se totodată că orice parte terță implicată în executarea fondurilor Uniunii acordă drepturi echivalente. Statele membre trebuie să coopereze pe deplin și să furnizeze toată asistența necesară instituțiilor, agențiilor și organismelor Uniunii pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii. Rezultatele investigațiilor privind neregulile sau fraudele legate de fond ar trebui puse la dispoziția Parlamentului European. [AM 55] |
(51) |
Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceste norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții, premii și execuție indirectă și prevăd controlul răspunderii actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE vizează, de asemenea, protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, întrucât respectarea statului de drept reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru buna gestiune financiară și pentru eficacitatea finanțării din partea UE. |
(51a) |
În cazul în care există dovezi clare că legalitatea proiectelor sau legalitatea și regularitatea finanțării sau realizarea proiectelor ar fi pusă sub semnul întrebării ca urmare a unui aviz motivat al Comisiei cu privire la o încălcare în temeiul articolul 258 din TFUE, Comisia ar trebui să se asigure că nu există nicio finanțare disponibilă pentru aceste proiecte. [AM 56] |
(52) |
În temeiul articolului 94 din Decizia 2013/755/UE a Consiliului (21), persoanele și entitățile stabilite în țări și teritorii de peste mări (TTPM) sunt eligibile pentru a beneficia de finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor fondului și sub rezerva unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care este legată țara respectivă sau teritoriul respectiv. |
(53) |
În temeiul articolului 349 din TFUE și în conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE” (22), aprobată de Consiliu în cadrul concluziilor sale din 12 aprilie 2018, statele membre în cauză ar trebui să se asigure că strategiile și programele lor naționale abordează amenințările specifice cu care se confruntă regiunile ultraperiferice în gestionarea migrației. Fondul sprijină aceste state membre cu resurse adecvate pentru a ajuta regiunile respective să gestioneze migrația în mod durabil și să gestioneze eventualele situații de presiune. |
(53a) |
În cursul procesului de programare, implementare și evaluare a programelor finanțate din fond ar trebui consultate organizațiile societății civile și autoritățile locale și regionale, precum și parlamentele naționale din statele membre și țările terțe. [AM 57] |
(54) |
În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar să se evalueze prezentul fond pe baza informațiilor colectate cu ajutorul unor cerințe de monitorizare specifice, evitându-se totodată o reglementare excesivă și impunerea unor sarcini administrative excesive, în special asupra statelor membre. După caz, Aceste cerințe pot include , după caz, indicatori cuantificabili , inclusiv indicatori calitativi și cantitativi , ca bază pentru evaluarea impactului fondului pe teren. Pentru a măsura realizările fondului, ar trebui să se instituie indicatori comuni și ținte conexe în legătură cu fiecare dintre obiectivele specifice ale fondului. Comisia și statele membre ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a fondului cu ajutorul acestor indicatori comuni și al raportării financiare, în conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) …/2021 al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind dispozițiile comune] și din prezentul regulament . Pentru a-și putea îndeplini în mod corespunzător funcția de supraveghere, Comisia ar trebui să fie în măsură să determine ce sume s-au cheltuit efectiv de către fond într-un anumit exercițiu financiar. Prin urmare, atunci când transmit Comisiei conturile anuale aferente programelor lor naționale, statele membre ar trebui să prezinte separat recuperările, plățile de prefinanțare destinate beneficiarilor finali și rambursările aferente cheltuielilor suportate efectiv. Pentru a facilita auditul fondului și monitorizarea modului în care acesta este pus în aplicare, Comisia ar trebui să includă în raportul său anual de punere în aplicare a fondului aceste sume, precum și rezultatele monitorizării și realizarea acțiunilor FAMI la nivel local, regional și național și la nivelul UE, inclusiv proiectele concrete și partenerii. Comisia ar trebui să prezinte în fiecare an Parlamentului European și Consiliului un rezumat al rapoartelor anuale de performanță acceptate. Rapoartele care prezintă rezultatele monitorizării și punerea în aplicare a acțiunilor fondului atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Uniunii ar trebui puse la dispoziția publicului și prezentate Parlamentului European. [AM 58] |
(55) |
Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și cu angajamentul față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, prezentul fond va contribui la integrarea, în politicile Uniunii, a acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice și la atingerea țintei globale ca 25 % din cheltuielile de la bugetul UE să sprijine îndeplinirea obiectivelor din domeniul climei în perioada CFM 2021-2027 și a unei ținte anuale de 30 % cât mai rapid posibil, dar nu mai târziu de 2027 . Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și punerii în aplicare a fondului, iar ulterior vor fi reevaluate în contextul evaluărilor și procedurilor de evaluare relevante. [AM 59] |
(56) |
Pentru a completa și a modifica unele elemente neesențiale ale prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește programele de lucru pentru facilitatea tematică, lista acțiunilor eligibile pentru acordarea unui sprijin prin instrumentul menționat în anexa III, lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare, astfel cum sunt enumerate în anexa IV, pentru sprijin sprijinul operațional prevăzut la anexa VII, precum și pentru dezvoltarea în continuare a cadrului comun de monitorizare și evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de cu experți și cu organizațiile societății civile, inclusiv cele care se ocupă de migranți și refugiați , și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. [AM 60] |
(57) |
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23). Procedura de examinare ar trebui utilizată pentru actele de punere în aplicare care stabilesc obligații comune pentru statele membre, în special cu privire la furnizarea de informații către Comisie, iar procedura de consultare ar trebui folosită pentru adoptarea actelor de punere în aplicare privind modalitățile de furnizare de informații către Comisie în contextul programării și al raportării, dată fiind natura lor pur tehnică. |
(58) |
Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume acela Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume de a consolida solidaritatea între statele membre, de a contribui la gestionarea eficace a fluxurilor de migrație în Uniune, în conformitate cu politica comună în domeniul azilului și al protecției internaționale și cu politica comună în domeniul imigrației, nu poate fi suficient realizat și la punerea în aplicare, consolidarea și dezvoltarea politicii comune în domeniul azilului, a protecției subsidiare și a protecției temporare, precum și a politicii comune în domeniul imigrației, nu pot fi suficient realizate de statele membre, acționând pe cont propriu, însă poate fi realizat pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat, [AM 61] |
(59) |
În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția [Regatului Unit] și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul respectiv, Irlanda [nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale/ și-a notificat dorința de a participa la adoptarea și la punerea în aplicare a prezentului regulament]. |
(60) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. |
(61) |
Se impune alinierea duratei de aplicare a prezentului regulament cu cea a Regulamentului (UE, Euratom) …/… al Consiliului …/2021 [Regulamentul privind cadrul financiar multianual], |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
1. Prezentul regulament instituie Fondul pentru azil și , migrație și integrare (denumit în continuare „fondul”). [AM 62]
2. Regulamentul stabilește obiectivele fondului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele pentru furnizarea acestei finanțări.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(a) |
„solicitant de protecție internațională” înseamnă un solicitant astfel cum este definit la articolul 2 punctul [x] din Regulamentul (UE)../.. [Regulamentul privind procedura de azil] (24) litera (c) din Directiva 2013/32/UE ; [AM 63] |
(b) |
„beneficiar de protecție internațională” în sensul articolului [2] punctul (2) din Regulamentul (UE)../.. [Regulamentul privind condițiile pentru protecția internațională] (25) litera (b) din Directiva 2011/95/UE ; [AM 64] |
(c) |
„operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune sprijinită de la bugetul UE, inclusiv în cadrul mecanismelor de finanțare mixtă definite la articolul 2 alineatul (6) din Regulamentul financiar, care combină forme nerambursabile de sprijin sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme rambursabile de sprijin din partea unor instituții de dezvoltare sau a altor instituții financiare publice, precum și din partea unor instituții financiare și investitori comerciali; |
(d) |
„membru de familie” înseamnă orice resortisant al unei țări terțe, definit în temeiul dreptului Uniunii relevant pentru domeniul de politică al acțiunii sprijinite prin intermediul fondului; |
(e) |
„admisie umanitară” în sensul articolului [2] din Regulamentul (UE)../.. [cadrul Uniunii în materie de relocare [și admisie umanitară]] (26); „sistem umanitar” înseamnă admisia pe teritoriul statelor membre dintr-o țară terță în care au fost strămutați, ca urmare, atunci când este solicitată de un stat membru, a unei sesizări din partea UNHCR sau a unui alt organism internațional relevant, a resortisanților țărilor terțe sau a apatrizilor cărora li se acordă protecție internațională sau un statut umanitar în temeiul legislației naționale care prevede drepturi și obligații echivalente celor prevăzute la articolele 20-32 și la articolul 34 din Directiva 2011/95/UE pentru beneficiarii de protecție subsidiară; [AM 65] |
(f) |
„îndepărtare” înseamnă îndepărtare, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 5 din Directiva 2008/115/CE; |
(g) |
„relocare” înseamnă relocare, astfel cum este definită la articolul [2] din Regulamentul (UE)../.. [cadrul Uniunii în materie de relocare [și admisie umanitară]] admisia pe teritoriul statelor membre, ca urmare a unei sesizări din partea înaltului comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru refugiați, a resortisanților țărilor terțe sau a apatrizilor dintr-o țară terță în care au fost strămutați, cărora li s-a acordat protecție internațională și care au acces la o soluție durabilă în conformitate cu legislația națională și a Uniunii; [AM 66] |
(h) |
„returnare” înseamnă returnare, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 3 din Directiva 2008/115/CE; |
(i) |
„resortisant al unei țări terțe” înseamnă orice persoană care nu este cetățean al Uniunii, astfel cum este definit la articolul 20 alineatul (1) din TFUE. Trimiterea la resortisanții țărilor terțe se înțelege în sensul includerii persoanelor apatride și a persoanelor cu cetățenie nedeterminată; |
(j) |
„persoană vulnerabilă” înseamnă orice persoană definită în temeiul dreptului Uniunii relevant pentru domeniul de politică al acțiunii sprijinite prin intermediul fondului; |
(ja) |
„minor neînsoțit” înseamnă un minor care sosește pe teritoriul statelor membre neînsoțit de un adult responsabil de acesta în temeiul dreptului sau al practicii statului membru în cauză și atâta timp cât nu este efectiv în întreținerea unui astfel de adult, inclusiv un minor care este lăsat neînsoțit după intrarea sa pe teritoriul statelor membre. [AM 67] |
Articolul 3
Obiectivele fondului
1. Obiectivul de politică al fondului este de a contribui la o gestionare eficace a fluxurilor de migrație, punerea în aplicare, consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor politicii comune în materie de azil în temeiul articolului 78 din TFUE și ale politicii europene comune în domeniul imigrației în temeiul articolului 79 din TFUE, în conformitate cu acquis-ul relevant al Uniunii și în conformitate cu angajamentele Uniunii privind drepturile fundamentale principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii, respectând pe deplin obligațiile Uniunii și ale statelor membre în temeiul dreptului internațional și drepturile și principiile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene . [AM 68]
2. În cadrul obiectivului de politică stabilit la alineatul (1), fondul contribuie la următoarele obiective specifice:
(a) |
consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe; |
(b) |
sprijinirea consolidarea și dezvoltarea politicilor în domeniul migrației legale către statele membre, inclusiv contribuția la integrarea resortisanților țărilor terțe migrației legale la nivel european și național , în funcție de nevoile economice și sociale ale statelor membre ; [AM 69] |
(c) |
contribuția la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și readmisiei în țările terțe integrarea și la incluziunea socială efective ale resortisanților țărilor terțe și promovarea lor, în complementaritate cu alte fonduri ale Uniunii; [AM 70] |
(ca) |
contribuția la combaterea migrației neregulamentare și la asigurarea returnării, readmisiei și reintegrării eficace și în condiții de demnitate și siguranță în țările terțe; [AM 71] |
(cb) |
asigurarea solidarității și a repartizării echitabile a responsabilității între statele membre, în special în raport cu statele membre cele mai afectate de provocările legate de migrație, inclusiv prin cooperare practică. [AM 72] |
3. În cadrul obiectivelor specifice stabilite la alineatul (2), fondul este pus în aplicare prin intermediul măsurilor de punere în aplicare enumerate în anexa II.
Articolul 3a
Parteneriat
Pentru acest fond, parteneriatele includ cel puțin autoritățile locale și regionale sau asociațiile lor reprezentative, organizații internaționale relevante, organizații neguvernamentale, în special organizații pentru refugiați și migranți, instituții naționale pentru drepturile omului și organisme de promovare a egalității, precum și parteneri economici și sociali.
Acești parteneri sunt implicați într-un mod semnificativ în pregătirea, implementarea, monitorizarea și evaluarea programelor. [AM 73]
Articolul 4
Domeniul de aplicare al sprijinului
1. În cadrul obiectivelor menționate la articolul 3 și în În conformitate cu măsurile de punere în aplicare enumerate în anexa II, fondul sprijină în special acțiunile care contribuie la realizarea obiectivelor menționate la articolul 3 și sunt enumerate în anexa III . Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista acțiunilor eligibile pentru sprijin din partea fondului, din anexa III. [AM 74]
2. Pentru îndeplinirea obiectivelor prezentului menționate la articolul 3 din prezentul regulament, fondul poate sprijini , în cazuri excepționale, în limite definite și sub rezerva unor garanții adecvate, acțiuni conforme cu prioritățile Uniunii astfel cum sunt menționate în anexa III în ceea ce privește țările terțe și în aceste țări, după caz, în conformitate cu articolele 5 și 6. [AM 75]
2a. Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 16, cuantumul total al finanțării pentru sprijinirea acțiunilor din țări terțe sau care au legătură cu țări terțe în cadrul facilității tematice în conformitate cu articolul 9 nu depășește 5 % din suma totală alocată facilității tematice în temeiul articolului 8 alineatul (2) litera (b). [AM 76]
2b. Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 16, cuantumul total al finanțării pentru sprijinirea acțiunilor din țări terțe sau care au legătură cu țări terțe prin programele statelor membre în conformitate cu articolul 13 nu depășește, pentru fiecare stat membru, 5 % din suma totală alocată statului membru respectiv în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) litera (a), articolul 11 alineatul (1) și anexa I. [AM 77]
2c. Acțiunile sprijinite în temeiul prezentului alineat sunt pe deplin coerente cu măsurile sprijinite prin instrumentele de finanțare externă ale Uniunii și cu principiile și obiectivele generale ale acțiunii externe a Uniunii. [AM 78]
3. Obiectivele prezentului regulament sprijină acțiuni care vizează unul sau mai multe grupuri-țintă care se încadrează în domeniul de aplicare al articolelor 78 și 79 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
Articolul 4a
Egalitatea de gen și nediscriminarea
Comisia și statele membre se asigură că egalitatea de gen și integrarea perspectivei de gen fac parte integrantă din diversele etape ale execuției fondului și sunt promovate în cursul acestor etape. Comisia și statele membre iau toate măsurile necesare pentru a preveni orice discriminare pe criterii de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală, în ceea ce privește accesul la fond și în timpul diferitelor etape ale execuției fondului. [AM 79]
Articolul 5
Țările terțe asociate la fond
Fondul este deschis participării țărilor terțe asociate spațiului Schengen , în conformitate cu condițiile prevăzute într-un acord specific , care urmează să fie adoptat în conformitate cu articolul 218 din TFUE, privind participarea țării terțe la Fondul pentru azil și migrație fond , cu condiția ca acordul respectiv: [AM 80]
— |
să asigure un echilibru echitabil în ceea ce privește contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la fond; |
— |
să stabilească condițiile de participare la fond, inclusiv calculul contribuțiilor financiare la fond și costurile administrative ale acestora. Aceste contribuții constituie venituri alocate în conformitate cu articolul [21 alineatul (5)] din Regulamentul financiar; |
— |
să nu confere țării terțe o competență decizională cu privire la fond; |
— |
să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare. |
Atunci când elaborează acordul specific menționat la prezentul articol, Comisia consultă Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, în special în ceea ce privește aspectele din acord legate de drepturile fundamentale. [AM 81]
Articolul 6
Entități eligibile
1. Pot fi eligibile următoarele entități:
(a) |
entitățile juridice stabilite într-una dintre următoarele țări:
|
(b) |
orice entitate juridică înființată în temeiul dreptului Uniunii sau orice organizație internațională relevantă . [AM 83] |
2. Persoanele fizice nu sunt eligibile.
3. Entitățile juridice stabilite într-o țară terță sunt în mod excepțional eligibile pentru participare dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor unei anumite acțiuni. [AM 84]
4. Entitățile juridice care participă la consorții formate din cel puțin două entități independente, stabilite în diferite state membre sau țări ori teritorii de peste mări legate de aceste state sau țări terțe sunt eligibile atunci când acest lucru contribuie la realizarea obiectivelor fondului astfel cum sunt prevăzute la articolul 3 din prezentul regulament . [AM 85]
CAPITOLUL II
CADRUL FINANCIAR ȘI DE PUNERE ÎN APLICARE
SECȚIUNEA 1
DISPOZIȚII COMUNE
Articolul 7
Principii generale
1. Sprijinul furnizat în temeiul prezentului regulament completează intervențiile la nivel național, regional și local și vizează aducerea unei valori adăugate de valoare adăugată europeană obiectivelor prezentului regulament. [AM 86]
2. Comisia și statele membre se asigură că sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament și de către statele membre este coerent cu activitățile, politicile și prioritățile relevante ale Uniunii și este complementar instrumentelor naționale și altor instrumente și măsuri ale Uniunii finanțate din alte fonduri ale Uniunii, în special fondurile structurale și instrumentele de finanțare externă ale Uniunii, și este coordonat cu aceste instrumente și măsuri . [AM 87]
3. Fondul este pus în aplicare în cadrul gestiunii partajate, directe sau indirecte, în conformitate cu articolul [62 alineatul (1) literele (a), (b) și (c)] din Regulamentul financiar.
Articolul 8
Buget
1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2021-2027 este de 9 204 957 000 EUR în prețuri din 2018 ( 10 415 000 000 EUR în prețuri curente). [AM 88]
2. Resursele financiare se utilizează după cum urmează:
(a) |
suma de 5 522 974 200 EUR în prețuri din 2018 ( 6 249 000 000 EUR în prețuri curente) se alocă programelor puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate; [AM 89] |
(b) |
suma de 3 681 982 800 EUR în prețuri din 2018 ( 4 166 000 000 EUR în prețuri curente) se alocă facilității tematice. [AM 90] |
3. Până la 0,42 % din valoarea pachetului financiar se alocă asistenței tehnice la inițiativa Comisiei menționată la articolul 29 din Regulamentul UE ../… [Regulamentul privind dispozițiile comune]. [AM 91]
Articolul 9
Dispoziții generale privind punerea în aplicare a facilității tematice
1. Pachetul financiar menționat la articolul 8 alineatul (2) litera (b) se alocă în mod flexibil prin intermediul facilității tematice în cadrul gestiunii partajate, directe și indirecte, astfel cum se prevede în programele de lucru. Finanțarea din cadrul facilității tematice se utilizează pentru componentele acesteia:
a) |
acțiuni specifice; |
b) |
acțiunile Uniunii; |
c) |
asistența de urgență; |
d) |
relocare; |
e) |
sprijin acordat statelor membre, inclusiv autorităților locale și regionale, precum și organizațiilor internaționale și neguvernamentale care contribuie la eforturile de solidaritate și de partajare a responsabilităților, acordat statelor membre; și [AM 92] |
f) |
Rețeaua europeană de migrație. |
Asistența tehnică la inițiativa Comisiei va fi, de asemenea, finanțată din pachetul financiar aferent facilității tematice.
2. Finanțarea din cadrul facilității tematice abordează priorități cu o valoare adăugată ridicată pentru Uniune sau este utilizată pentru a răspunde unor nevoi urgente, în conformitate cu prioritățile convenite ale Uniunii, definite în anexa II, și prin intermediul acțiunilor eligibile prevăzute în anexa III.
Comisia asigură implicarea regulată a organizațiilor societății civile în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programelor de lucru.
Cel puțin 20 % din finanțarea din cadrul facilității tematice se alocă obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (a).
Cel puțin 10 % din finanțarea din cadrul facilității tematice se alocă obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (b).
Cel puțin 10 % din finanțarea din cadrul facilității tematice se alocă obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (c).
Cel puțin 10 % din finanțarea din cadrul facilității tematice se alocă obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (cb). [AM 93]
3. În cazul în care statele membre primesc finanțare din facilitatea tematică în cadrul gestiunii directe sau indirecte, este necesar să se asigure că proiectele selectate nu fac obiectul finanțarea nu este disponibilă pentru proiecte atunci când există dovezi clare că legalitatea proiectelor respective sau legalitatea și regularitatea finanțării în cauză sau desfășurarea proiectelor respective ar fi puse la îndoială în urma unui aviz motivat al Comisiei cu privire la o încălcare prevăzută la articolul 258 din TFUE care pune în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor sau desfășurarea proiectelor. [AM 94]
4. În cazul în care finanțarea din facilitatea tematică este executată în cadrul gestiunii partajate, Comisia verifică, în sensul articolului 18 și al articolului 19 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr…/… [Regulamentul privind dispozițiile comune], dacă acțiunile avute în vedere fac obiectul se asigură că finanțarea nu este disponibilă pentru proiecte atunci când există dovezi clare că legalitatea proiectelor respective sau legalitatea și regularitatea finanțării în cauză sau desfășurarea proiectelor respective ar fi puse la îndoială în urma unui aviz motivat al Comisiei cu privire la o încălcare prevăzută la articolul 258 din TFUE care pune în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor sau desfășurarea proiectelor. [AM 95]
5. Comisia stabilește suma totală pusă la dispoziție pentru facilitatea tematică în cadrul creditelor anuale ale bugetului Uniunii. Comisia adoptă deciziile de finanțare , pentru facilitatea tematică, astfel cum se menționează la articolul [110] din Regulamentul financiar, acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a stabili programe de lucru, identificând obiectivele și acțiunile care urmează să fie sprijinite și specificând sumele pentru fiecare dintre componentele sale, astfel cum se prevede la alineatul (1). Deciziile de finanțare stabilesc, după caz, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă. Programele de lucru sunt puse la dispoziția publicului. [AM 96]
6. Facilitatea tematică sprijină, în special, acțiuni ce se încadrează la măsura de punere în aplicare 2(b) 2a din anexa II, care sunt puse în aplicare de autoritățile locale și regionale sau de organizațiile societății civile. În acest sens, cel puțin 5 % din pachetul financiar al facilității tematice se alocă în cadrul gestiunii directe sau indirecte autorităților locale și regionale care pun în aplicare acțiuni de integrare. [AM 97]
7. În urma adoptării unei decizii de finanțare, astfel cum este menționată programelor de lucru astfel cum sunt menționate la alineatul (5), Comisia poate modifica în consecință programele puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate. [AM 98]
8. Aceste decizii de finanțare programe de lucru pot fi anuale sau multianuale și pot acoperi una sau mai multe componente ale facilității tematice. [AM 99]
SECȚIUNEA 2
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE
Articolul 10
Domeniul de aplicare
1. Prezenta secțiune se aplică părții din pachetul financiar menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (a), precum și resurselor suplimentare care urmează să fie puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu decizia Comisiei privind facilitatea tematică menționată la articolul 9.
2. Sprijinul prevăzut în prezenta secțiune este pus în aplicare în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu articolul [63] din Regulamentul financiar și cu Regulamentul UE ../.. [Regulamentul privind dispozițiile comune] cadrul care stabilește normele financiare comune mai multor fonduri ale Uniunii, inclusiv FAMI . [AM 100]
Articolul 11
Resurse bugetare
1. Resursele menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (a) se alocă programelor naționale („programele”) puse în aplicare de statele membre în cadrul gestiunii partajate, cu titlu indicativ, după cum urmează:
(a) |
5 207 500 000 EUR pentru statele membre în conformitate cu anexa I; |
(b) |
1 041 500 000 EUR pentru statele membre în scopul ajustării alocărilor pentru programele menționate la articolul 14 alineatul (1). |
2. În cazul în care suma menționată la alineatul 1 litera (b) nu este alocată, suma rămasă poate fi adăugată la suma menționată la articolul 8 alineatul (2) litera (b).
Articolul 12
Rate de cofinanțare
1. Contribuția de la bugetul Uniunii nu depășește 75 % din totalul cheltuielilor eligibile ale unui proiect. Statele membre sunt încurajate să furnizeze fonduri de contrapartidă pentru activitățile sprijinite de fond. [AM 101]
2. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru proiectele puse în aplicare în cadrul acțiunilor specifice.
3. Contribuția de la bugetul Uniunii este majorată la cel puțin 80 % și poate fi majorată la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru acțiunile enumerate în anexa IV. [AM 102]
4. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 100 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru sprijinul operațional.
5. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 100 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru asistența de urgență.
6. Decizia Comisiei de aprobare a unui program stabilește rata de cofinanțare și cuantumul maxim al sprijinului din partea acestui fond pentru tipurile de acțiuni menționate la alineatele (1)-(5).
7. Pentru fiecare obiectiv specific, decizia Comisiei stabilește dacă rata de cofinanțare pentru obiectivul specific se aplică:
(a) |
contribuției totale, inclusiv contribuției publice și private, sau |
(b) |
numai contribuției publice. |
Articolul 13
Programe
1. Fiecare stat membru și Comisia se asigură că prioritățile abordate în programul național sunt în concordanță cu prioritățile Uniunii și răspund acestora și provocărilor cu care Uniunea se confruntă în domeniul gestionării azilului și migrației, precum și că acestea sunt pe deplin conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite obligațiile internaționale ale Uniunii și ale statelor membre care decurg din instrumentele internaționale la care sunt părți semnatare, în special Convenția ONU cu privire la drepturile copilului . În definirea priorităților programelor lor, statele membre se asigură că măsurile de punere în aplicare stabilite în anexa II sunt abordate în mod corespunzător. În acest sens, statele membre alocă pentru obiectivul specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (a) cel puțin 20 % din finanțarea care le este alocată.
Statele membre alocă pentru obiectivele specifice menționate la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (b) cel puțin 10 % din finanțarea care le este alocată.
Statele membre alocă pentru obiectivele specifice menționate la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (c) cel puțin 10 % din finanțarea care le este alocată.
Statele membre alocă pentru obiectivul specific menționat la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf litera (cb) cel puțin 10 % din finanțarea care le este alocată. [AM 103]
1a. În plus, statele membre se asigură că programele lor includ acțiuni care vizează toate obiectivele specifice ale fondului menționate la articolul 3 alineatul (2) și că repartizarea resurselor între obiective asigură faptul că acestea pot fi atinse. Atunci când evaluează programele statelor membre, Comisia se asigură că finanțarea nu este disponibilă pentru proiecte atunci când există dovezi clare că legalitatea proiectelor respective sau legalitatea și regularitatea finanțării în cauză sau desfășurarea proiectelor respective ar fi puse la îndoială în urma unui aviz motivat al Comisiei legat de o acțiune în constatarea neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolului 258 din TFUE. [AM 104]
2. Comisia se asigură că că Agenția Uniunii Europene Biroul European de Sprijin pentru Azil , Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă sunt asociate în cadrul procesului de elaborare a programelor încă dintr-un stadiu incipient, în măsura în care acest lucru ține de competența agențiilor respective. Comisia consultă Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și Agenția , Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Biroul European de Sprijin pentru Azil cu privire la proiectele de program pentru a se asigura coerența și complementaritatea acțiunilor agențiilor cu acțiunile statelor membre. [AM 105]
3. Comisia poate asocia Agenția Uniunii Europene Biroul European de Sprijin pentru Azil , Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și UNHCR la sarcinile de monitorizare și evaluare menționate în secțiunea 5, după caz, în special pentru a se asigura că acțiunile puse în aplicare cu sprijinul fondului sunt conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii. [AM 106]
4. În urma unui oricărui exercițiu de monitorizare desfășurat în conformitate cu Regulamentul (UE) [../..] [Regulamentul EUAA] sau a adoptării unor recomandări, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1053/2013, care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, statul membru vizat analizează, împreună cu Comisia și, după caz, cu Agenția Uniunii Europene pentru Azil Biroul European de Sprijin pentru Azil, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, ce ar putea face pentru a da curs constatărilor formulate, inclusiv pentru a aborda deficiențele sau problemele de capacitate și pregătire identificate, și pune în aplicare recomandările în cadrul programului său. [AM 107]
5. După caz, programul în cauză este modificat se modifică pentru a ține seama de recomandările menționate la alineatul (4) și de progresele înregistrate în atingerea obiectivelor de etapă și a țintelor, astfel cum sunt evaluate în rapoartele anuale de performanță menționate la articolul 30 alineatul (2) litera (a) . În funcție de impactul ajustării, programul revizuit poate fi aprobat de Comisie. [AM 108]
6. În cooperare și în consultare cu Comisia și cu agențiile relevante, în conformitate cu competențele lor, după caz, resursele din cadrul programului pot fi realocate cu scopul de a da curs recomandărilor menționate la alineatul (4) care au implicații financiare.
7. Statele membre desfășoară în special acțiunile eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare enumerate în anexa IV. În cazul apariției unor situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare din anexa IV.
7a. Programele naționale pot permite includerea în acțiunile menționate la punctul 3a din anexa III a rudelor apropiate ale persoanelor incluse în grupul țintă menționat la punctul respectiv, în măsura în care acest lucru este necesar pentru punerea în aplicare efectivă a acestor acțiuni. [AM 109]
8. În Fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (2) al doilea paragraf, în cazul în care un stat membru decide să pună în aplicare proiecte cu o țară terță sau într-o țară terță cu sprijinul fondului, statul membru în cauză consultă Comisia solicită aprobarea Comisiei înainte de începerea proiectului. Comisia asigură complementaritatea și coerența proiectelor planificate cu alte acțiuni ale Uniunii și ale statelor membre desfășurate în țara terță în cauză sau care au legătură cu aceasta și verifică îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 6 alineatul (1) litera (a) punctul (3). [AM 110]
9. Programarea menționată la articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul (UE) …/… [Regulamentul privind dispozițiile comune] se bazează pe Fiecare program național stabilește pentru fiecare obiectiv specific tipurile de intervenții stabilite în în conformitate cu tabelul 1 din anexa VI și prezintă o repartizare indicativă a resurselor programate pe tip de intervenție sau domeniu de sprijin . [AM 111]
9a. Fiecare stat membru își publică programul pe un site internet dedicat și îl transmite Parlamentului European și Consiliului. Pe site se precizează acțiunile sprijinite în cadrul punerii în aplicare a programului și sunt enumerați beneficiarii. Site-ul este actualizată cu regularitate, cel puțin în același timp cu publicarea raportului anual de performanță menționat la articolul 30. [AM 112]
Articolul 14
Evaluarea la jumătatea perioadei
-1. Programele fac obiectul unei evaluări și unei evaluări la jumătatea perioadei, în conformitate cu articolul 29 din prezentul regulament. [AM 113]
1. În Până la sfârșitul anului 2024 , după ce informează Parlamentul European , Comisia alocă pentru programele statelor membre în cauză suma suplimentară menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (b), în conformitate cu criteriile menționate în anexa I punctul 1 litera (b) și punctele 2-5. Finanțarea se acordă cu începere din anul calendaristic 2025. [AM 114]
2. În cazul în care un procent de cel puțin 10 % 30 % din alocarea inițială a unui program, menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (a), nu a fost acoperit de cereri de plată prezentate în conformitate cu articolul 85 din Regulamentul (UE) …/2021 [Regulamentul privind dispozițiile comune], statul membru în cauză nu este eligibil pentru a primi alocări suplimentare pentru programul menționat la alineatul (1). [AM 115]
3. Alocarea fondurilor din cadrul facilității tematice începând cu anul 2025 ține seama, după caz, de progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor de etapă din cadrul de performanță, astfel cum se menționează la articolul [12] din Regulamentul (UE) …/2021 [Regulamentul privind dispozițiile comune], precum și de deficiențele identificate în materie de punere în aplicare. [AM 116]
Articolul 15
Acțiuni specifice
1. Acțiunile specifice sunt proiecte transnaționale sau naționale care aduc valoare adăugată europeană , în conformitate cu obiectivele prezentului regulament, pentru care unul, mai multe sau toate statele membre pot primi o alocare suplimentară pentru programele lor. [AM 117]
2. Statele membre pot primi, în plus față de alocarea care le-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1), o sumă suplimentară, cu condiția ca aceasta să fie identificată ca atare în program și să fie utilizată pentru a contribui la punerea în aplicare a obiectivelor prezentului regulament.
3. Finanțarea nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
Articolul 16
Resurse pentru cadrul Uniunii în materie de relocare [și admisie umanitară]
1. Statele membre primesc, în plus față de alocarea care le-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a), o contribuție de 10 000 EUR pentru fiecare persoană relocată în conformitate cu mecanismul specific de relocare al Uniunii. Această contribuție ia forma unei finanțări nelegate de costuri, în conformitate cu articolul [125] din Regulamentul financiar.
2. Suma menționată la alineatul (1) se alocă statelor membre prin modificarea programului lor, cu condiția ca persoana cu privire la care se alocă contribuția să fi fost efectiv relocată în conformitate cu cadrul Uniunii în materie de relocare [și admisie umanitară].
3. Finanțarea nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
4. Statele membre păstrează informațiile necesare pentru a permite identificarea corespunzătoare a persoanelor relocate și a datei relocării acestora. [AM 118]
Articolul 16a
Resurse pentru relocare și admisie umanitară
1. Statele membre primesc din doi în doi ani, pe lângă alocarea calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a), o sumă suplimentară pe baza unei sume forfetare de 10 000 EUR pentru fiecare persoană admisă prin relocare.
2. Statele membre primesc din doi în doi ani, pe lângă alocarea calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a), o sumă suplimentară pe baza unei sume forfetare de 6 000 EUR pentru fiecare persoană admisă prin sisteme de admisie umanitară.
3. După caz, statele membre pot fi eligibile să primească sume forfetare și pentru membrii de familie menționați la alineatul (1), pentru a asigura unitatea familială.
4. Sumele suplimentare menționate la alineatele (1) și (2) se alocă statelor membre din doi în doi ani, prima dată prin deciziile de finanțare individuale prin care se aprobă programele lor naționale și ulterior printr-o decizie de finanțare care urmează să fie anexată la deciziile de aprobare a programelor lor naționale.
5. Ținând seama de ratele actuale ale inflației, de evoluțiile relevante din domeniul relocării și de factorii care pot optimiza utilizarea stimulentului financiar oferit de suma forfetară și în limitele resurselor disponibile, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a ajusta, dacă se consideră necesar, suma forfetară menționată la alineatele (1) și (2) din prezentul articol. [AM 119]
Articolul 17
Resurse pentru a sprijini punerea în aplicare a Regulamentului../.. [Regulamentul Dublin]
1. Un stat membru primește, în plus față de alocarea care i-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a), o contribuție de [10 000] EUR pentru fiecare solicitant de protecție internațională pentru care statul membru respectiv devine responsabil, începând din momentul în care statul membru respectiv se află în circumstanțe dificile, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE)…/.. [Regulamentul Dublin].
2. Un stat membru primește, în plus față de alocarea care i-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a), o contribuție de [10 000] EUR pentru fiecare solicitant de protecție internațională care i-a fost alocat statului membru respectiv în plus față de cota echitabilă a statului membru beneficiar.
3. Un stat membru menționat la alineatele (1) și (2) primește o contribuție suplimentară de [10 000] EUR pentru fiecare solicitant căruia i s-a acordat protecție internațională în scopul punerii în aplicare a măsurilor de integrare.
4. Un stat membru menționat la alineatele (1) și (2) primește o contribuție suplimentară de[10 000] EUR pentru fiecare persoană pentru care statul membru poate stabili, pe baza actualizării setului de date menționat la articolul 11 litera (d) din Regulamentul (UE)../.. [Regulamentul Eurodac], că persoana în cauză a părăsit teritoriul statului membru, în mod forțat sau voluntar, în conformitate cu o decizie de returnare sau cu un ordin de îndepărtare.
5. Un stat membru primește, în plus față de alocarea care i-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a), o contribuție de [500] EUR pentru fiecare solicitant de protecție internațională transferat dintr-un stat membru în altul, pentru fiecare solicitant transferat în temeiul articolului 34 punctul (i) primul paragraf litera (c) din Regulamentul (UE)…/.. [Regulamentul Dublin] și, după caz, pentru fiecare solicitant transferat în temeiul articolului 34 punctul (j) litera (g) din Regulamentul (UE)…/.. [Regulamentul Dublin].
6. Sumele menționate în prezentul articol iau forma unei finanțări nelegate de costuri, în conformitate cu articolul [125] din Regulamentul financiar.
7. Sumele suplimentare menționate la alineatele (1)-(5) se alocă statelor membre în cadrul programelor lor, cu condiția ca persoana cu privire la care se alocă contribuția să fi fost, după caz, efectiv transferată către un stat membru, efectiv returnată sau înregistrată ca solicitant în statul membru responsabil în conformitate cu Regulamentul (UE)…/.. [Regulamentul Dublin].
8. Această finanțare nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului. [AM 120]
Articolul 17a
Resurse pentru a sprijini punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 604/2013
1. Statul membru care îndeplinește procedura de determinare a statului membru responsabil primește, pe lângă alocarea calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) de la prezentul regulament, rambursarea costurilor de primire a unui solicitant de protecție internațională din momentul depunerii cererii până la transferul solicitantului către statul membru responsabil sau până când statul membru care îndeplinește procedura de determinare a statului membru responsabil își asumă responsabilitatea pentru solicitant în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013.
2. Statul membru care efectuează transferul primește, pe lângă alocarea calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) din prezentul regulament, rambursarea costurilor necesare pentru transferul unui solicitant sau al unei alte persoane, astfel cum se menționează la articolul 18 alineatul (1) literele (c) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013.
3. Fiecare stat membru primește, pe lângă alocarea calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) din prezentul regulament, o sumă forfetară de 10 000 EUR pentru fiecare minor neînsoțit căruia i se acordă protecție internațională în statul membru respectiv, cu condiția ca statul membru să nu fie eligibil pentru plata unei sume forfetare pentru minorul neînsoțit în cauză în temeiul articolului 16 alineatul (1).
4. Rambursarea menționată la prezentul articol ia forma unei finanțări în conformitate cu articolul 125 din Regulamentul financiar.
5. Rambursarea menționată la alineatul (2) se alocă statelor membre în cadrul programelor lor, cu condiția ca persoana cu privire la care se alocă rambursarea să fi fost efectiv transferată către un stat membru în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013. [AM 121]
Articolul 17b
Resurse pentru transferul solicitanților de protecție internațională sau al beneficiarilor de protecție internațională
1. În vederea punerii în aplicare a principiului solidarității și al distribuirii echitabile a responsabilității, statele membre primesc suplimentar alocării calculate în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a), o sumă suplimentară, pe baza unei sume forfetare de 10 000 EUR pentru fiecare solicitant de protecție internațională sau beneficiar de protecție internațională transferat dintr-un alt stat membru.
2. Statele membre pot să primească sume forfetare și pentru membrii de familie ai persoanelor menționate la alineatul (1), cu condiția ca respectivii membri de familie să fi fost transferați în conformitate cu prezentul regulament.
3. Sumele suplimentare menționate la alineatul (1) se alocă statelor membre prima dată prin deciziile de finanțare individuale de aprobare a programelor lor naționale și, ulterior, printr-o decizie de finanțare care va fi anexată la decizia de aprobare a programelor lor naționale. Această finanțare nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
4. Pentru a urmări în mod eficient obiectivele de solidaritate și de distribuire echitabilă a responsabilității între statele membre menționate la articolul 80 din TFUE și luând în considerare ratele actuale ale inflației, evoluțiile relevante în domeniul transferului solicitanților de protecție internațională și al beneficiarilor de protecție internațională dintr-un stat membru în altul și în domeniul relocării și al altor tipuri de admisie umanitară ad-hoc, precum și factorii care pot optimiza utilizarea stimulentului financiar adus de suma forfetară și în limitele resurselor disponibile, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a ajusta, dacă se consideră necesar, suma forfetară menționată la alineatul (1) din prezentul articol. [AM 122]
Articolul 18
Sprijin operațional
1. Sprijinul operațional este o parte a alocării destinate unui stat membru care poate fi utilizată ca sprijin pentru autoritățile publice responsabile de îndeplinirea sarcinilor și furnizarea serviciilor care constituie un serviciu public pentru Uniune.
2. Un stat membru poate utiliza până la 10 % din suma alocată în cadrul fondului pentru programul său în scopul de a finanța sprijinul operațional pentru obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (2) literele (a) și (c). [AM 123]
3. Statele membre care utilizează sprijinul operațional trebuie să respecte acquis-ul Uniunii în materie de azil și returnare imigrație și să respecte pe deplin drepturile și principiile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene . [AM 124]
4. Statele membre justifică, în cadrul programului și al raportului anual de performanță menționate la articolul 30, utilizarea sprijinului operațional pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. Înainte de aprobarea programului, Comisia, împreună cu Agenția Uniunii Europene pentru Azil Biroul European de Sprijin pentru Azil, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, evaluează, în conformitate cu articolul 13, situația inițială din statele membre care și-au manifestat intenția de a utiliza sprijinul operațional. Comisia ia în considerare informațiile furnizate de statele membre respective și, după caz, informațiile disponibile în contextul exercițiilor de monitorizare desfășurate în conformitate cu Regulamentul (UE)…/.. [Regulamentul EUAA] de Biroul European de Sprijin pentru Azil și în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1053/2013, care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament. [AM 125]
5. Sprijinul operațional se concentrează pe sarcini și servicii specifice, acțiunile eligibile astfel cum sunt stabilite în anexa VII. [AM 126]
6. Pentru a aborda situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista sarcinilor și a serviciilor specifice acțiunilor eligibile din anexa VII. [AM 127]
SECȚIUNEA 3
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII DIRECTE ȘI INDIRECTE
Articolul 19
Domeniul de aplicare
Comisia pune în aplicare sprijinul prevăzut în prezenta secțiuni fie direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar, fie indirect, în conformitate cu același articol litera (c).
Articolul 20
Acțiunile Uniunii
1. Acțiunile Uniunii sunt proiecte transnaționale sau proiecte de interes special pentru Uniune, puse în aplicare în conformitate cu obiectivele prezentului regulament.
2. La inițiativa Comisiei, fondul poate fi utilizat pentru finanțarea acțiunilor Uniunii legate de obiectivele prezentului regulament, astfel cum sunt menționate la articolul 3 și în conformitate cu anexa III.
3. Acțiunile Uniunii pot oferi finanțare sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, în special granturi, premii și achiziții publice. Totodată, acestea pot oferi finanțare sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.
4. Granturile puse în aplicare în cadrul gestiunii directe și indirecte se atribuie și se administrează în conformitate cu [titlul VIII] din Regulamentul financiar. [AM 128]
4a. Comisia asigură flexibilitatea, echitatea și transparența în distribuirea resurselor între obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (2). [AM 129]
5. Comitetul de evaluare care examinează propunerile poate fi format din experți externi.
6. Contribuțiile la un mecanism de asigurare reciprocă pot acoperi riscurile asociate cu recuperarea fondurilor datorate de către destinatari și se consideră o garanție suficientă în temeiul Regulamentului financiar. Se aplică dispozițiile prevăzute la [articolul X din] Regulamentul (UE) …/… [care succede Regulamentului privind Fondul de garantare]. [AM 130]
Articolul 21
Rețeaua europeană de migrație
1. Fondul sprijină Rețeaua europeană de migrație și asigură asistența financiară necesară desfășurării activităților sale și dezvoltării sale viitoare.
2. Comisia adoptă suma pusă la dispoziție pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul creditelor anuale ale fondului și programul de lucru care stabilește prioritățile pentru activitățile acesteia, după aprobarea comitetului director, în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) litera (a) din Decizia 2008/381/CE (astfel cum a fost modificată). Decizia Comisiei constituie o decizie de finanțare în temeiul articolului [110] din Regulamentul Regulamentului financiar. Pentru a asigura disponibilitatea resurselor în timp util, Comisia poate adopta programul de lucru pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul unei decizii de finanțare separate. [AM 131]
3. Asistența financiară pentru activitățile Rețelei europene de migrație se acordă sub forma unor granturi pentru punctele naționale de contact menționate la articolul 3 din Decizia 2008/381/CE și, după caz, a unor contracte de achiziții publice, în conformitate cu Regulamentul financiar.
Articolul 21a
Modificarea Deciziei 2008/381/CE
La articolul 5 alineatul (5) din Directiva 2008/381/CE se adaugă următoarea literă:
„(da) |
acționează ca punct de contact pentru potențialii beneficiari ai finanțării în temeiul Regulamentului privind Fondul pentru azil, migrație și integrare și oferă orientări imparțiale, informații practice și asistență cu privire la toate aspectele fondului, inclusiv în ceea ce privește cererile de finanțare din cadrul programului național relevant sau al facilității tematice.” [AM 132] |
Articolul 22
Operațiuni de finanțare mixtă
Operațiunile de finanțare mixtă decise în cadrul prezentului fond , menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (c), sunt puse în aplicare în conformitate cu [regulamentul InvestEU] și cu Titlul X din Regulamentul financiar. [AM 133]
Articolul 23
Asistența tehnică la inițiativa Comisiei
Fondul poate sprijini măsurile de asistență tehnică puse în aplicare la inițiativa sau în numele Comisiei. Aceste măsuri pot fi finanțate în proporție de 100 %.
Articolul 24
Audituri
Auditurile cu privire la utilizarea contribuției Uniunii, efectuate de persoane sau entități, inclusiv de alte persoane și entități decât cele mandatate de instituțiile sau organismele Uniunii, constituie baza asigurării globale prevăzute la articolul 127 din Regulamentul (UE) [Regulamentul privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii].
Articolul 25
Informare, comunicare și publicitate
1. Destinatarii fondurilor Uniunii recunosc originea și asigură vizibilitatea finanțării Uniunii, în special în cazul promovării acțiunilor și a rezultatelor promovează acțiunile și rezultatele acestora, oferind informații coerente, concrete și proporționale adresate de interes real unor categorii de public relevante diverse, printre care mass-media și publicul larg în limbile corespunzătoare. Pentru a asigura vizibilitatea finanțării din partea Uniunii, beneficiarii acestei finanțări fac trimitere la originea acesteia atunci când comunică cu privire la acțiunea în cauză. În acest scop, destinatarii se asigură că orice material de comunicare pentru mass-media și pentru publicul larg prezintă emblema Uniunii și menționează în mod explicit sprijinul financiar al Uniunii . [AM 134]
2. Pentru a ajunge la un public cât mai larg, Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind fondul, acțiunile și rezultatele sale. În special, Comisia publică informații privind elaborarea programelor anuale și multianuale din cadrul facilității tematice. Comisia publică, de asemenea, lista operațiunilor selectate pentru a fi sprijinite în cadrul facilității tematice, pe un site web disponibil publicului, și actualizează respectiva listă cel puțin o dată la trei luni. Resursele financiare alocate fondului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională privind punerea în aplicare a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prezentului regulament. În special, Comisia poate promova cele mai bune practici și schimbul de informații în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentului. [AM 135]
2a. Comisia publică informațiile menționate la alineatul (2) în formate deschise și prelucrabile automat, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (27) , care permit sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor. Datele pot fi sortate în funcție de prioritate, de obiectivul specific, de costul total eligibil al operațiunilor, de costul total al proiectelor, de costul total al procedurilor de achiziții, de numele beneficiarului și de numele contractantului. [AM 136]
SECȚIUNEA 4
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE, DIRECTE ȘI INDIRECTE
Articolul 26
Asistența de urgență
1. Fondul furnizează Comisia poate decide să furnizeze asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență apărute ca urmare a uneia dintre următoarele situații: [AM 137]
(a) |
o puternică presiune exercitată de migrație un aflux important sau disproporționat, neprevăzut de resortisanți ai țărilor terțe într-unul sau mai multe state membre, caracterizată de un aflux important și disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe care solicită în număr semnificativ și de urgență centrele de primire și de cazare , sistemele de protecția copilului , precum și sistemele și procedurile de azil și de gestionare a migrației; [AM 138] |
(aa) |
relocarea voluntară; [AM 139] |
(b) |
punerea în aplicare a unor mecanisme de protecție temporară, în sensul Directivei 2001/55/CE (28); |
(c) |
o puternică presiune exercitată de migrație în un aflux important sau disproporționat, neprevăzut de persoane din țările terțe, inclusiv în țările în care persoanele care au nevoie de protecție pot fi blocate din cauza unor evoluții politice sau , conflicte sau catastrofe naturale , în special atunci când aceasta ar putea avea un impact asupra fluxurilor de migrație către UE. [AM 140] |
1a. Măsurile puse în aplicare în țările terțe în conformitate cu prezentul articol sunt coerente și, după caz, complementare în raport cu politica umanitară a Uniunii și respectă principiile umanitare, astfel cum au fost stabilite prin Consensul privind ajutorul umanitar. [AM 141]
1b. În cazurile descrise la alineatul (1) literele (a), (aa), (b) și (c) din prezentul articol, Comisia informează fără întârziere Parlamentul European și Consiliul. [AM 142]
2. Asistența de urgență poate fi acordată direct, sub formă de granturi, agențiilor descentralizate Biroului European de Sprijin pentru Azil, UNHCR și autorităților locale și regionale care fac obiectul unor afluxuri importante și disproporționate, neprevăzute de resortisanți ai țărilor terțe și, în special, celor care au responsabilitatea de a primi și de a integra migranții minori neînsoțiți . [AM 143]
3. Asistența de urgență poate fi alocată pentru programele statelor membre, în plus față de alocarea care le-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) și cu anexa I, cu condiția ca aceasta să fie identificată ca atare în program. Această finanțare nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
4. Granturile puse în aplicare în cadrul gestiunii directe se atribuie și se gestionează în conformitate cu [titlul VIII] din Regulamentul financiar. [AM 144]
4a. Atunci când acest lucru este necesar pentru punerea în aplicare a acțiunii, asistența de urgență poate acoperi cheltuieli care au fost angajate înainte de data depunerii cererii de grant sau a cererii de asistență, dar nu înainte de 1 ianuarie 2021. [AM 145]
Articolul 27
Finanțare cumulativă, complementară și combinată
1. O acțiune operațiune care a beneficiat de o contribuție din partea fondului poate primi o contribuție și din partea oricărui alt program al Uniunii, inclusiv finanțare în cadrul gestiunii partajate, cu condiția ca această contribuție să nu acopere aceleași costuri. Programele prezentate de către Comisie interacționează și se completează reciproc și sunt elaborate cu nivelul necesar de transparență în vederea evitării oricărei suprapuneri. Normele fiecărui astfel de program al Uniunii se aplică pentru contribuția respectivului program la acțiune operațiune . Finanțarea cumulativă nu depășește costurile totale eligibile ale acțiunii operațiunii , iar sprijinul acordat de diferitele programe ale Uniunii poate fi calculat pe bază proporțională în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile pentru acordarea sprijinului. [AM 146]
2. Acțiunile Operațiunile care sunt certificate printr-o marcă de excelență sau care respectă următoarele condiții comparative cumulative: [AM 147]
(a) |
au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în temeiul instrumentului; |
(b) |
respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; |
(c) |
nu pot fi finanțate în cadrul respectivei cereri de propuneri din motive de constrângeri bugetare, |
pot beneficia de sprijin din Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european+ sau Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în conformitate cu articolul [67] alineatul (5) din Regulamentul (UE)../.. [Regulamentul privind dispozițiile comune] și cu articolul [8] din Regulamentul (UE)./.. [Regulamentul privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune], cu condiția ca aceste acțiuni să fie coerente cu obiectivele programului în cauză. Se aplică normele fondului care furnizează sprijin.
SECȚIUNEA 5
MONITORIZARE, RAPORTARE ȘI EVALUARE
SUBSECȚIUNEA 1
DISPOZIȚII COMUNE
Articolul 28
Monitorizare și raportare
1. În conformitate cu obligațiile sale de raportare în temeiul articolului [43 alineatul (3) litera (h) punctul (i) subpunctul (iii)] din Regulamentul Regulamentului financiar, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului , cel puțin o dată pe an, informații referitoare la performanțele înregistrate, în conformitate cu anexa V. [AM 148]
2. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica anexa V în scopul efectuării adaptărilor necesare la informațiile privind performanța care urmează să fie puse la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului.
3. În anexa VIII sunt stabiliți indicatori pentru raportările privind progresele înregistrate de fond în direcția îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament. Pentru indicatorii de realizare, valorile de referință se stabilesc la zero. Obiectivele de etapă stabilite pentru 2024 și țintele stabilite pentru 2029 sunt cumulative. La cerere, datele primite de Comisie privind indicatorii de realizare și de rezultat sunt puși la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului. [AM 149]
4. Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea punerii în aplicare și a rezultatelor programului sunt colectate în mod eficient, eficace și la timp. În acest scop, destinatarilor fondurilor Uniunii și, după caz, statelor membre li se impun cerințe de raportare proporționale.
5. Pentru a asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de fond în direcția atingerii obiectivelor sale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica anexa VIII în scopul de a revizui și a completa indicatorii, după caz, și de a completa prezentul regulament cu dispoziții privind crearea unui cadru de monitorizare și de evaluare, inclusiv privind informațiile referitoare la proiecte pe care trebuie să le furnizeze statele membre.
Articolul 29
Evaluare
1. Comisia efectuează o evaluare la jumătatea perioadei și o evaluare retrospectivă a prezentului regulament, inclusiv a acțiunilor puse în aplicare în cadrul fondului.
2. Evaluarea la jumătatea perioadei și evaluarea retrospectivă sunt efectuate în timp util, pentru a permite integrarea lor în procesul de luare a deciziilor. [AM 150]
Articolul 29a
Evaluare
1. Până la 31 decembrie 2024, Comisia prezintă o evaluare la jumătatea perioadei a prezentului regulament. Evaluarea la jumătatea perioadei analizează eficacitatea, eficiența, simplificarea și flexibilitatea fondului. Mai precis, aceasta include o evaluare a:
(a) |
progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor prezentului regulament, luând în considerare toate informațiile relevante disponibile, în special rapoartele anuale de performanță prezentate de statele membre, în conformitate cu articolul 30 și indicatorii de realizare și de rezultat stabiliți în anexa VIII; |
(b) |
valorii adăugate europene a acțiunilor și a operațiunilor puse în aplicare în cadrul acestui fond; |
(c) |
contribuției la solidaritatea Uniunii în domeniul azilului și migrației; |
(d) |
relevanței continue a măsurilor de punere în aplicare prevăzute în anexa II și a acțiunilor prevăzute în anexa III; |
(e) |
complementarității, a coordonării și a coerenței dintre acțiunile sprijinite de fond și sprijinul acordat de alte fonduri ale Uniunii, cum ar fi fondurile structurale, și instrumentele de finanțare externă ale Uniunii; |
(f) |
efectelor pe termen mai lung și a efectelor fondului asupra dezvoltării durabile. |
Evaluarea intermediară ia în considerare rezultatele evaluării retrospective privind impactul pe termen lung al fondului precedent — Fondul pentru azil, migrație și integrare 2014-2020 — și, după caz, este însoțit de o propunere legislativă de revizuire a prezentului regulament.
2. Până la 31 ianuarie 2030, Comisia efectuează o evaluare retrospectivă. Până la aceeași dată, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare. Evaluarea retrospectivă include o evaluare a tuturor elementelor prevăzute la alineatul (1). În acest sens, efectele pe termen mai lung și sustenabilitatea efectelor fondului sunt evaluate în vederea contribuției acestora la o posibilă decizie de reînnoire sau modificare a unui fond ulterior.
Rapoartele de evaluare intermediară și retrospectivă menționate la alineatul (1) și la primul paragraf al prezentului alineat se elaborează cu participarea semnificativă a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, inclusiv a organizațiilor de migranți și de refugiați, a organismelor de promovare a egalității, a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului și a altor organizații relevante, în conformitate cu principiul parteneriatului prevăzut la articolul 3a.
3. În evaluarea sa intermediară și retrospectivă, Comisia acordă o atenție deosebită evaluării acțiunilor întreprinse de către, în sau în legătură cu țările terțe, în conformitate cu articolul 5, articolul 6 și articolul 13 alineatul (8). [AM 151]
SUBSECȚIUNEA 2
NORME APLICABILE GESTIUNII PARTAJATE
Articolul 30
Rapoarte anuale de performanță
1. Până la 15 februarie 2023 și până la aceeași dată din fiecare an ulterior până în 2031 inclusiv, statele membre prezintă Comisiei un raport anual de performanță, astfel cum este menționat la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (UE)…/2021 [Regulamentul privind dispozițiile comune]. Raportul prezentat în 2023 se referă la punerea în aplicare a programului în perioada de până la 30 iunie 2022. Statele membre publică aceste rapoarte pe un site internet special și le transmit Parlamentului European și Consiliului. [AM 152]
2. Raportul anual de performanță cuprinde, în special, informații privind:
(a) |
progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului și realizarea obiectivelor de etapă și a țintelor, luând în considerare cele mai recente date, astfel cum se prevede la articolul 37 din Regulamentul (UE) …/2021 [Regulamentul privind dispozițiile comune] cumulate, transmise Comisiei ; [AM 153] |
(aa) |
o defalcare a conturilor anuale ale programului național în recuperări, prefinanțare către beneficiarii finali și cheltuieli realizate efectiv; [AM 154] |
(b) |
orice probleme care afectează performanța programului și măsurile luate pentru a le soluționa , inclusiv avizele motivate emise de Comisie cu privire la o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolul 258 din TFUE ; [AM 155] |
(c) |
complementaritatea , coordonarea și coerența dintre acțiunile sprijinite de în temeiul acestui fond și sprijinul acordat de alte fonduri ale Uniunii, în special cele desfășurate în țări terțe sau în legătură cu țări terțe cum ar fi fondurile structurale și instrumentele de finanțare externă ale Uniunii ; [AM 156] |
(d) |
contribuția programului la punerea în aplicare a acquis-ului relevant și a planurilor de acțiune relevante ale Uniunii , precum și la cooperarea și solidaritatea dintre statele membre în materie de azil ; [AM 157] |
(da) |
conformitatea cu cerințele privind respectarea drepturilor fundamentale; [AM 158] |
(e) |
punerea în aplicare a acțiunilor legate de comunicare și vizibilitate; |
(f) |
îndeplinirea condițiilor favorizante aplicabile și aplicarea acestora pe toată durata perioadei de programare; |
(g) |
numărul de persoane relocate sau admise cu sprijinul fondului, în concordanță cu sumele prevăzute la articolul 16 alineatul (1 ) și alineatul (2 ); [AM 159] |
(h) |
numărul de solicitanți sau de beneficiari de protecție internațională transferați dintr-un stat membru în altul în conformitate cu articolul 17 17b; [AM 160] |
(ha) |
numărul de persoane vulnerabile asistate prin program, inclusiv copiii și persoanelor cărora li s-a acordat protecție internațională; [AM 161] |
3. Comisia poate formula observații privind raportul anual de performanță în termen de două luni de la data primirii acestuia. În cazul în care Comisia nu prezintă observații în termenul respectiv, se consideră că raportul este acceptat. După acceptare, Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului rezumatele rapoartelor anuale de performanță și le publică pe un site internet special. Dacă nu este transmis de statele membre în conformitate cu alineatul (1), textul integral al raportului anual de performanță este pus la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului, la cerere. [AM 162]
4. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului articol, Comisia adoptă un act de punere în aplicare în care stabilește modelul pentru raportul anual de performanță. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 33 alineatul (2).
Articolul 31
Monitorizare și raportare
1. Monitorizarea și raportarea în conformitate cu titlul IV din Regulamentul (UE) …/… [Regulamentul privind dispozițiile comune] se bazează pe tipurile de intervenții stabilite în tabelele 1, 2 și 3 din anexa VI. Pentru a aborda situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica tipurile de intervenții.
2. Se utilizează indicatori în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) și cu articolele 17 și 37 din Regulamentul (UE) …/2021 [Regulamentul privind dispozițiile comune].
CAPITOLUL III
DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII
Articolul 32
Exercitarea delegării de competențe
1. Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în condițiile prevăzute la prezentul articol.
2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 4, 9, 13 , 16, 17b , 18, 28 și 31 se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2028. [AM 163]
3. Parlamentul European sau Consiliul poate revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolele 4, 9, 13, 18 16, 17b , 28 și 31. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 164]
4. Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia se consultă cu experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016.
5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
6. Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 4, 9, 13 , 16, 17b , 18, 28 și 31 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a exprimat obiecții în termen de două luni de la primirea notificării sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, ambele instituții au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 165]
Articolul 33
Procedura comitetului
1. Comisia este asistată de Comitetul de coordonare pentru Fondul pentru azil și migrație, Fondul pentru securitate internă și instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
3. În cazul în care când comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare. Această dispoziție nu se aplică actului de punere în aplicare menționat la articolul 30 alineatul (4).
Articolul 34
Dispoziții tranzitorii
1. Prezentul regulament nu aduce atingere continuării sau modificării acțiunilor în cauză care țin de Fondul pentru azil, migrație și integrare aferent perioadei 20142020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 516/2014, care continuă să se aplice acțiunilor în cauză până la finalizarea lor.
2. Pachetul financiar pentru fond poate acoperi, de asemenea, cheltuielile cu asistența tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între fond și măsurile adoptate în cadrul fondului anterior, și anume Fondul pentru azil, migrație și integrare instituit prin Regulamentul (UE) nr. 516/2014.
Articolul 35
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Acesta se aplică de la 1 ianuarie 2021.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.
Adoptat la …,
Pentru Parlamentul European,
Președintele
Pentru Consiliu,
Președintele
(1) JO C , , p. .
(2) JO C , , p. .
(*1) Poziția Parlamentului European din 13 martie 2019.
(3) Regulamentul (UE) nr. ../.. al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul EUAA] (JO L .., [data], p. …).
(4) Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).
(5) Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (JO L 180, 29.6.2013, p. 60).
(6) Directiva 2011/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (JO L 337, 20.12.2011, p. 9).
(7) Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).
(8) Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).
(9) Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).
(10) Directiva 2009/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 de stabilire a standardelor minime privind sancțiunile și măsurile la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 168, 30.6.2009, p. 24).
(11) Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (JO L 101, 15.4.2011, p. 1).
(12) Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului (JO L 251, 16.9.2016, p. 1).
(13) Decizia 2008/381/CE a Consiliului din 14 mai 2008 de instituire a unei Rețele europene de migrație (JO L 131, 21.5.2008, p. 7).
(14) JO C 373, 20.12.2013, p. 1;
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=RO
(15) JO C , , p. .
(16) JO C , , p. .
(17) Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).
(18) JO C , , p. .
(19) Regulamentul (UE) 2017/1371 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).
(20) Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).
(21) Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).
(22) COM(2017)0623.
(23) Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).
(24) JO C , , p. .
(25) JO C , , p. .
(26) JO C , , p. .
(27) Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 345, 31.12.2003, p. 90).
(28) Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).
ANEXA I
Criterii de alocare a finanțării pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate
1. |
Resursele disponibile menționate la articolul 11 sunt defalcate între statele membre după cum urmează:
|
2. |
În materie de azil, se iau în considerare următoarele criterii, ponderate după cum urmează:
|
3. |
În materie de migrație legală și integrare, se iau în considerare următoarele criterii, ponderate după cum urmează:
|
4. |
În materie de combatere a migrației neregulamentare, inclusiv în materie de returnări, se iau
ia
în considerare următoarele criterii, ponderate după cum urmează
următorul criteriu
: [AM 167]
|
5. |
Pentru alocarea inițială, sunt considerate cifre de referință cele mai recente date statistice anuale elaborate de Comisie (Eurostat), care acoperă ultimii trei ani calendaristici, pe baza datelor furnizate de statele membre la data aplicării prezentului regulament, în conformitate cu dreptul Uniunii. Datele ar trebui să fie defalcate în funcție de vârstă și sex, în funcție de vulnerabilități specifice și în funcție de statutul în materie de azil, inclusiv cele privind copiii. Pentru evaluarea la jumătatea perioadei, sunt considerate cifre de referință cele mai recente date statistice anuale elaborate de Comisie (Eurostat), care acoperă ultimii trei ani calendaristici și sunt disponibile în momentul evaluării la jumătatea perioadei, în 2024, pe baza datelor furnizate de statele membre în conformitate cu dreptul Uniunii. În cazul în care statele membre nu au transmis Comisiei (Eurostat) datele statistice menționate anterior, acestea furnizează, cât mai curând posibil, date provizorii. [AM 170] |
6. |
Înainte de a accepta aceste date ca cifre de referință, Comisia (Eurostat) evaluează calitatea, comparabilitatea și caracterul exhaustiv al informațiilor statistice, în conformitate cu procedurile normale de funcționare. La cererea Comisiei (Eurostat), statele membre pun la dispoziția acesteia toate informațiile necesare în acest scop. |
(1) Directiva 2011/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (JO L 337, 20.12.2011, p. 9).
(2) Date care trebuie luate în considerare numai în cazul activării Directivei 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).
(3) Directiva 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat (JO L 375, 23.12.2004, p. 12).
(4) Directiva (UE) 2016/801 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, formare profesională, servicii de voluntariat, programe de schimb de elevi sau proiecte educaționale și muncă au pair (JO L 132, 21.5.2016, p. 21).
(5) Directiva 2005/71/CE a Consiliului din 12 octombrie 2005 privind o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică (JO L 289, 3.11.2005, p. 15);
ANEXA II
Măsuri de punere în aplicare
1. |
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (a), axându-se pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
|
2. |
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (b), axându-se pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
|
2a. |
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (c), axându-se pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
|
3. |
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (c)
(ca)
, axându-se pe următoarele măsuri de punere în aplicare: [AM 180]
|
3a. |
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (cb), axându-se pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
|
ANEXA III
Domeniul de aplicare al sprijinului Acțiuni eligibile care urmează să fie sprijinite prin intermediul instrumentului în conformitate cu articolul 3 [AM 185]
1. |
În cadrul obiectivului de politică menționat la articolul 3 alineatul (1), fondul sprijină în special următoarele: [AM 186]
|
2. |
În cadrul obiectivului de politică menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (a), fondul sprijină în special următoarele: [AM 193]
|
3. |
În cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b), fondul sprijină în special următoarele: [AM 205]
|
3a. |
În cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (c), fondul sprijină în special următoarele:
|
4. |
În cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (c) (
ca
), fondul sprijină în special următoarele: [AM 217]
|
4a. |
În cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (cb), fondul sprijină următoarele:
|
(1) Directiva 2003/86/CE a Consiliului din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei (JO L 251, 3.10.2003, p. 12).
(2) Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de ședere eliberat resortisanților țărilor terțe care sunt victime ale traficului de persoane sau care au făcut obiectul unei facilitări a imigrației ilegale și care cooperează cu autoritățile competente (JO L 261, 6.8.2004, p. 19).
(3) Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).
(4) Directiva 2009/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 de stabilire a standardelor minime privind sancțiunile și măsurile la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 168, 30.6.2009, p. 24).
ANEXA IV
Acțiuni eligibile pentru aplicarea unei rate de cofinanțare mai ridicate în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (7)
— |
măsuri de integrare puse în aplicare de autoritățile locale și regionale și organizațiile societății civile , inclusiv de organizațiile refugiaților și ale migranților ; [AM 228] |
— |
acțiuni de concepere și punere în aplicare a unor alternative eficace la luarea în custodie publică și la îngrijirea instituționalizată ; [AM 229] |
— |
programe de returnare voluntară asistată și de reintegrare, precum și activități legate de acestea; |
— |
măsuri destinate persoanelor vulnerabile și solicitanților de protecție internațională cu nevoi speciale în materie de primire și/sau procedură, inclusiv măsuri menite să asigure protecția eficace a copiilor migranți, în special a celor minorilor neînsoțiți. [AM 230] |
ANEXA V
Indicatorii de performanță principali menționați la articolul 28 alineatul (1)
Obiectivul specific nr. 1: consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe:
-1. |
toți indicatorii de performanță de bază enumerați mai jos sunt defalcați în funcție de sex și de vârstă. [AM 231] |
1. |
numărul de persoane relocate cu sprijinul fondului; |
1a. |
numărul de persoane admise prin sisteme de admisie umanitară; [AM 232] |
2. |
numărul de persoane din sistemul de primire, raportat la numărul de solicitanți de azil; |
3. |
convergența ratelor de recunoaștere a protecției pentru solicitanții de azil din aceeași țară. |
3a. |
numărul de solicitanți de protecție internațională transferați dintr-un stat membru în altul cu sprijinul fondului; [AM 233] |
3b. |
numărul de beneficiari de protecție internațională transferați dintr-un stat membru în altul cu sprijinul fondului; [AM 234] |
Obiectivul specific nr. 1a: sprijinirea migrației legale către statele membre:
1. |
numărul de cărți albastre eliberate cu sprijinul fondului. |
2. |
numărul de persoane transferate în cadrul aceleiași companii care au obținut statutul cu sprijinul fondului. |
3. |
numărul de solicitanți pentru reîntregirea familiei care au fost efectiv reuniți cu familia lor cu sprijinul fondului. |
4. |
numărul de resortisanți ai țărilor terțe care au obținut permise de ședere pe termen lung cu sprijinul fondului. [AM 235] |
Obiectivul specific nr. 2: sprijinirea migrației legale către statele membre, inclusiv contribuirea la integrarea resortisanților țărilor terțe: [AM 236]
1. |
numărul de persoane care au participat la măsuri anterioare plecării sprijinite de fond; |
2. |
numărul de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond și care au declarat că măsurile au fost benefice pentru integrarea lor timpurie, raportat la numărul total de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond. [AM 237] |
2a. |
numărul de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond și care au obținut ulterior un loc de muncă. [AM 238] |
2b. |
numărul de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond și ale căror calificări au fost recunoscute sau care au obținut ulterior o diplomă într-unul din statele membre. [AM 239] |
Obiectivul specific nr. 3: contribuirea la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și a readmisiei în țările terțe:
1. |
numărul de persoane returnate cu sprijinul fondului ca urmare a unui ordin de părăsire a teritoriului, raportat la numărul de resortisanți ai țărilor terțe care au primit un ordin de părăsire a teritoriului; [AM 240] |
2. |
numărul de persoane returnate care au beneficiat, înainte sau după returnare, de asistență pentru reintegrare cofinanțată din fond, raportat la numărul total al persoanelor returnate cu sprijin din fond. |
Obiectivul specific nr. 3a: asigurarea solidarității și a distribuirii echitabile a responsabilităților:
1. |
numărul transferurilor de solicitanți de protecție internațională efectuate în temeiul articolului 17b din prezentul regulament. |
1a. |
numărul transferurilor de beneficiari de protecție internațională efectuate în temeiul articolului 17b din prezentul regulament. |
2. |
numărul detașărilor de personal sau volumul sprijinului financiar acordat statelor membre care se confruntă cu provocări legate de migrație; |
3. |
numărul de persoane relocate sau admise prin sisteme umanitare cu sprijinul fondului. [AM 241] |
ANEXA VI
Tipuri de intervenții
TABELUL 1: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA „CÂMPUL DE INTERVENȚIE”
|
|||
001 |
Condiții de primire |
||
002 |
Proceduri de azil |
||
003 |
Punerea în aplicare a acquis-ului Uniunii |
||
004 |
Copiii migranți |
||
005 |
Persoane cu nevoi speciale în materie de primire și procedură |
||
006 |
Relocare |
||
007 |
Eforturi de solidaritate între statele membre |
||
008 |
Sprijin operațional |
||
|
|||
001 |
Elaborarea unor strategii de integrare |
||
002 |
Victimele traficului de persoane |
||
003 |
Măsuri de integrare – informare și orientare, ghișee unice |
||
004 |
Măsuri de integrare – cursuri de limbă |
||
005 |
Măsuri de integrare – cursuri de educație civică și alte cursuri |
||
006 |
Măsuri de integrare – societatea-gazdă: inserție, participare, schimburi |
||
007 |
Măsuri de integrare – nevoi de bază |
||
008 |
Măsuri anterioare plecării |
||
009 |
Programe de mobilitate |
||
010 |
Dobândirea dreptului de ședere legală |
||
|
|||
001 |
Alternative la luarea în custodie publică |
||
002 |
Condiții de primire/luare în custodie publică |
||
003 |
Proceduri de returnare |
||
004 |
Returnarea voluntară asistată |
||
005 |
Asistență pentru reintegrare |
||
006 |
Operațiuni de îndepărtare/returnare |
||
007 |
Sistemul de supraveghere a returnării forțate |
||
008 |
Persoanele vulnerabile/minorii neînsoțiți |
||
009 |
Măsuri care abordează factorii ce stimulează migrația neregulamentară |
||
010 |
Sprijin operațional |
||
|
|||
001 |
Informare și comunicare |
||
002 |
Pregătire, punere în aplicare, monitorizare și control |
||
003 |
Evaluare și studii, culegere de date |
||
004 |
Dezvoltarea capacităților |
TABELUL 2: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA „TIPUL DE ACȚIUNE”
001 |
Elaborarea unor strategii naționale |
002 |
Dezvoltarea capacităților |
003 |
Educație și formare pentru resortisanții țărilor terțe |
004 |
Dezvoltarea unor instrumente, metode și indicatori statistici |
005 |
Schimbul de informații și de bune practici |
006 |
Acțiuni/operațiuni comune (între statele membre) |
007 |
Campanii și acțiuni de informare |
008 |
Schimbul și detașarea de experți |
009 |
Studii, proiecte-pilot, evaluări ale riscurilor |
010 |
Activități de pregătire, de monitorizare, administrative și tehnice |
011 |
Furnizarea de asistență și servicii de sprijin pentru resortisanții țărilor terțe |
012 |
Infrastructură |
013 |
Echipamente |
TABELUL 3: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA „MODALITĂȚI DE PUNERE ÎN APLICARE”
001 |
Acțiune specifică |
002 |
Asistența de urgență |
003 |
Cooperarea cu țările terțe |
004 |
Acțiuni în țări terțe |
005 |
Acțiuni enumerate în anexa IV |
ANEXA VII
Acțiuni eligibile pentru sprijin operațional
În cadrul obiectivului specific privind consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe, și al obiectivului specific privind contribuția la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și a readmisiei în țările terțe, sprijinul operațional acoperă:
— |
cheltuielile cu personalul; |
— |
cheltuielile pentru servicii, cum ar fi întreținerea sau înlocuirea echipamentelor; |
— |
cheltuielile pentru servicii, cum ar fi întreținerea sau repararea infrastructurii. |
ANEXA VIII
Indicatorii de realizare și rezultat menționați la articolul 28 alineatul (3)
-1. |
toți indicatorii de performanță de bază enumerați mai jos sunt defalcați în funcție de sex și de vârstă. [AM 242] |
Obiectivul specific nr. 1: consolidarea și dezvoltarea tuturor aspectelor sistemului european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe:
1. |
numărul de persoane din grupul-țintă care beneficiază de asistență finanțată de fond:
|
2. |
capacitatea (numărul de locuri al) noilor infrastructuri de cazare la primire instituite în conformitate cu cerințele comune privind condițiile de primire prevăzute de acquis-ul Uniunii și a infrastructurii de primire existente, îmbunătățite în conformitate cu aceleași cerințe, ca urmare a proiectelor finanțate din fond, și procentul din capacitatea totală de cazare la primire; |
3. |
numărul de locuri adaptate pentru minorii neînsoțiți, finanțate din fond, raportat la numărul total de locuri adaptate pentru minorii neînsoțiți; |
4. |
numărul de persoane care au beneficiat de formare în domeniul azilului cu sprijinul fondului și acest număr ca procent din numărul total al membrilor personalului care au beneficiat de formare în acest domeniu; |
5. |
numărul de solicitanți de protecție internațională transferați dintr-un stat membru în altul cu sprijinul fondului; |
6. |
numărul de persoane relocate cu sprijinul fondului. |
Obiectivul specific nr. 1a: sprijinirea migrației legale către statele membre:
1. |
numărul de cărți albastre eliberate cu sprijinul fondului. |
2. |
numărul de persoane transferate în cadrul aceleiași companii care au obținut statutul cu sprijinul fondului. |
3. |
numărul de solicitanți pentru reîntregirea familiei care au fost efectiv reuniți cu familia lor cu sprijinul fondului. |
4. |
numărul de resortisanți ai țărilor terțe care au obținut permise de ședere pe termen lung cu sprijinul fondului. [AM 243] |
Obiectivul specific nr. 2: sprijinirea migrației legale către statele membre, inclusiv contribuirea la integrarea resortisanților țărilor terțe: [AM 244]
1. |
numărul de persoane care au participat la măsuri anterioare plecării sprijinite de fond; |
2. |
numărul de autorități locale și regionale care au pus în aplicare măsuri de integrare cu sprijin din fond; |
2a. |
numărul de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond și care au obținut ulterior un loc de muncă. [AM 245] |
2b. |
numărul de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond și care au obținut ulterior o diplomă într-unul din statele membre. [AM 246] |
3. |
numărul de persoane care au participat la măsuri sprijinite de fond axate pe:
|
4. |
numărul de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond și care au declarat că măsurile au fost benefice pentru integrarea lor timpurie, raportat la numărul total de persoane care au participat la măsuri de integrare sprijinite de fond. |
4a. |
numărul de resortisanți ai țărilor terțe care au absolvit cu succes învățământul primar, secundar sau terțiar în statul membru, cu sprijinul fondului. [AM 247] |
Obiectivul specific nr. 3: contribuirea la combaterea migrației neregulamentare și asigurarea eficacității returnării și a readmisiei în țările terțe:
1. |
numărul de locuri din centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică create/renovate cu sprijin din fond, raportat la numărul total de locuri create/renovate din centrele de cazare a străinilor luați în custodie publică; |
2. |
numărul de persoane care au beneficiat de formare în domeniul returnării cu asistență din partea fondului; |
3. |
numărul de persoane returnate a căror returnare a fost cofinanțată de fond, raportat la numărul total de persoane returnate ca urmare a unui ordin de părăsire a teritoriului:
|
4. |
numărul de persoane returnate care au beneficiat, înainte sau după returnare, de asistență pentru reintegrare cofinanțată din fond, raportat la numărul total al persoanelor returnate cu sprijin din fond.
|
Obiectivul specific nr. 3a: asigurarea solidarității și a distribuirii echitabile a responsabilităților:
1. |
numărul transferurilor de solicitanți de protecție internațională efectuate în temeiul articolului 17b din prezentul regulament. |
1a. |
numărul transferurilor de beneficiari de protecție internațională efectuate în temeiul articolului 17b din prezentul regulament. |
2. |
numărul detașărilor de personal sau volumul sprijinului financiar acordat statelor membre care se confruntă cu provocări legate de migrație. |
3. |
numărul de persoane relocate cu sprijinul fondului. [AM 249] |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/406 |
P8_TA(2019)0176
Instituirea, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, a instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, a instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/63)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0473), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 77 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0272/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2018 (1), |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și avizele Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru bugete (A8-0089/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.
P8_TC1-COD(2018)0249
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, a instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) litera (d),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1) |
În contextul evoluției provocărilor în materie de migrație cu care se confruntă Uniunea Europeană, precum și al preocupărilor privind securitatea, este extrem de important să se mențină echilibrul delicat între libera circulație a persoanelor, pe de o parte, și securitate, pe de altă parte. Obiectivul Uniunii de a asigura un nivel înalt de securitate în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție, prevăzut la articolul 67 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să se realizeze, printre altele, prin măsuri comune privind trecerea frontierelor interne de către persoane și privind controlul la frontierele externe, precum și prin politica comună în domeniul vizelor , păstrând, totodată, cu grijă echilibrul fragil între libera circulație a persoanelor, pe de o parte, și securitatea frontierelor, pe de alta . [AM 1] |
(2) |
În temeiul articolului 80 din TFUE, aceste politici și punerea lor în aplicare ar trebui să fie guvernate de principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii între statele membre, inclusiv pe plan financiar. |
(3) |
În Declarația de la Roma, semnată la 25 septembrie 2017, liderii celor 27 de state membre și-au afirmat angajamentul de a construi asigura o Uniune sigură și securizată, în care toți cetățenii se simt în siguranță și se pot deplasa liber, în care frontierele externe sunt securizate, cu o politică în materie de migrație eficace, responsabilă și viabilă, conformă cu normele internaționale, precum și o Europă care este hotărâtă să combată terorismul și criminalitatea organizată. [AM 2] |
(3a) |
Acțiunile finanțate prin acest instrument ar trebui să fie puse în aplicare cu respectarea deplină a dispozițiilor Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, a legislației Uniunii în domeniul protecției datelor și a Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), a principiului tratamentului echitabil al resortisanților țărilor terțe, a dreptului la azil și la protecție internațională, a principiului nereturnării și a obligațiilor internaționale care revin Uniunii și statelor membre ca semnatare ale unor instrumente internaționale, ca de exemplu Convenția de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951, astfel cum a fost completată prin Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967. Ar trebui să se acorde, de asemenea, o atenție specială identificării, asistenței imediate și îndrumării către servicii de protecție a persoanelor vulnerabile, în special a copiilor și a minorilor neînsoțiți. [AM 3] |
(4) |
Obiectivul politicii Uniunii în domeniul gestionării frontierelor externe este de a dezvolta și a realiza gestionarea conceptul de gestionare europeană integrată a frontierelor la nivel național și la nivelul Uniunii, care este o condiție prealabilă pentru cu scopul de a facilita trecerile legale ale frontierelor, de a preveni și a detecta imigrația neregulamentară și criminalitatea transfrontalieră și de a sprijini politica comună în domeniul vizelor, ceea ce ar trebui să ușureze libera circulație a persoanelor în Uniune , fiind și o componentă fundamentală a spațiului de libertate, securitate și justiție. [AM 4] |
(5) |
Gestionarea europeană integrată a frontierelor, astfel cum este realizată de poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, care a fost instituită instituite prin Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și este alcătuită din Agenția Europeană pentru Paza de Frontieră și de Coastă și din autoritățile naționale responsabile cu gestionarea frontierelor, inclusiv serviciile de pază de coastă, în măsura în care îndeplinesc sarcini de control la frontieră, este necesară pentru a asigura ar trebui să ajute la armonizarea controlului la frontieră, contribuind astfel la o mai bună gestionare a migrației , inclusiv la facilitarea accesului la protecție internațională al celor care au nevoie de aceasta, precum și la o securitate sporită, prin contribuția adusă la combaterea criminalității transfrontaliere și a terorismului . [AM 5] |
(6) |
Facilitarea călătoriilor în scopuri legitime și prevenirea migrației neregulamentare și a amenințărilor la adresa securității au a fost identificate identificată , în comunicarea Comisiei intitulată „O agendă europeană privind migrația (5), drept unele unul dintre principalele obiective ale răspunsului Uniunii la provocările cu care ne confruntăm în urmărite de Uniune prin răspunsul la provocările din aceste domenii. [AM 6] |
(7) |
Consiliul European din 15 decembrie 2016 (6) a îndemnat statele membre să continue să asigure interoperabilitatea sistemelor de informații și a bazelor de date ale UE. Consiliul European din 23 iunie 2017 (7) a subliniat necesitatea îmbunătățirii interoperabilității între bazele de date, iar la 12 decembrie 2017, Comisia a adoptat o Propunere de regulament privind instituirea unui cadru de interoperabilitate între sistemele de informații ale UE (8). [AM 7] |
(8) |
Pentru a menține integritatea spațiului Schengen și a consolida funcționarea acestuia În încercarea de a menține integritatea spațiului Schengen și de a întări securitatea frontierelor externe ale Uniunii , statele membre au, de la 6 aprilie 2017, obligația să efectueze verificări sistematice în bazele de date relevante cu privire la cetățenii UE care trec frontierele externe ale UE. În plus, Comisia a emis o recomandare adresată statelor membre de a utiliza mai bine verificările polițienești și cooperarea transfrontalieră. Totuși, ca urmare a impactului disproporționat al verificărilor sistematice asupra circulației transfrontaliere, la o serie de puncte de trecere a frontierei externe s-a dovedit necesar să se recurgă la verificări țintite în locul celor sistematice (9) . [AM 8] |
(8a) |
De asemenea, Comisia a emis Recomandarea (UE) 2017/1804 (10) prin care le cere statelor membre să utilizeze mai bine verificările polițienești și cooperarea transfrontalieră pentru a limita impactul asupra liberei circulații și a elimina amenințarea la adresa politicii publice sau a securității interne. În ciuda diferitelor măsuri puse în practică, o serie de state membre continuă să aplice controale ilegale ale frontierelor interne, subminând astfel principiul de bază al spațiului Schengen. [AM 9] |
(9) |
Sprijinul financiar de la bugetul Uniunii este indispensabil pentru gestionarea europeană integrată a frontierelor, susținând statele membre în eforturile lor de a gestiona eficient trecerea frontierelor externe și de a aborda provocările legate de migrație și amenințările potențiale viitoare la aceste frontiere, contribuind astfel la combaterea criminalității grave cu o dimensiune transfrontalieră și acționând, totodată, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale. [AM 10] |
(10) |
Pentru a promova gestionarea europeană integrată a frontierelor, definită prin componentele sale, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) 2016/1624: controlul la frontiere, operațiunile de căutare și salvare efectuate în cursul operațiunilor de supraveghere a frontierelor, analiza riscului, cooperarea dintre statele membre (susținută și coordonată de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă), cooperarea interinstituțională (inclusiv schimburile regulate de informații), cooperarea cu țările terțe, măsurile tehnice și operative în spațiul Schengen, care au legătură cu controlul la frontiere și care sunt concepute pentru a preveni imigrația ilegală clandestină și a combate criminalitatea transfrontalieră într-un mod mai eficient, utilizarea tehnologiilor de ultimă generație, mecanismul de control al calității și mecanismele de solidaritate, și pentru a garanta faptul că aceasta devine o realitate operațională, ar trebui să se acorde statelor membre sprijin financiar adecvat din partea Uniunii. [AM 11] |
(11) |
Întrucât autoritățile vamale ale statelor membre și-au asumat un număr tot mai mare de responsabilități, care de multe ori includ și domeniul securității și au loc la frontierele externe, uniformitatea în efectuarea este important să se promoveze cooperarea interinstituțională, inclusiv schimbul de informații prin instrumentele existente de schimb de informații, ca o componentă a abordării europene integrate față de gestionarea frontierelor, menționate la articolul 4 litera (e) din Regulamentul (UE) 2016/1624. Complementaritatea cu ocazia controalelor la frontieră și a controlului vamal la frontierele externe trebuie să fie asigurată prin furnizarea de către Uniune de sprijin financiar adecvat asigurată printr-un sprijin financiar adecvat pe care Uniunea să îl acorde statelor membre. Acest lucru , în afară de faptul nu numai că va consolida controalele întări rigurozitatea controalelor vamale, dar va și facilita schimburile comerciale pentru a combate atât toate formele de trafic, nu în scopuri legitime, contribuind astfel ultimul rând traficul cu mărfuri la o uniune vamală sigură frontiere, cât și terorismul, va facilita totodată comerțul legal și eficientă călătoriile, contribuind la securitatea și eficiența uniunii vamale . [AM 12] |
(12) |
Prin urmare, este necesar să se instituie un fond care să succeadă Fondului pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020 instituit prin Regulamentul (UE) nr. 515/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (11), în parte prin instituirea Fondului de gestionare integrată a frontierelor (denumit în continuare „fondul”). [AM 13] |
(13) |
Având în vedere particularitățile juridice aplicabile titlului V din TFUE și diferitele temeiuri juridice aplicabile referitoare la politicile privind frontierele externe și privind controlul vamal, nu este posibil din punct de vedere juridic ca fondul să fie instituit sub forma unui instrument unic. |
(14) |
Prin urmare, fondul ar trebui instituit ca un cadru cuprinzător pentru sprijinul financiar acordat de Uniune în domeniul gestionării frontierelor și al vizelor, alcătuit din cuprinzând instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize („instrumentul”) instituit prin prezentul regulament și din instrumentul de sprijin financiar pentru echipamente de control vamal, instituit prin Regulamentul (UE) nr. …/… (12) al Parlamentului European și al Consiliului. Cadrul ar trebui să fie completat de Regulamentul (UE) nr…/… [Regulamentul privind dispozițiile comune) al Parlamentului European și al Consiliului (13) , la cu un instrument care prezentul regulament ar trebui să facă trimitere în ceea ce privește normele stabilească norme privind gestiunea partajată. [AM 14] |
(15) |
Instrumentul ar trebui pus în aplicare cu respectarea deplină a drepturilor și a principiilor consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și a obligațiilor internaționale asumate de Uniune în materie de drepturi fundamentale , precum și în temeiul Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), în special prin respectarea principiilor nereturnării, nediscriminării și tratamentului corect față de resortisanții țărilor terțe și a dreptului de a solicita protecție internațională. Ar trebui să se insiste, de asemenea, în mod special pe identificarea, oferirea de asistență imediată și îndrumarea către servicii de protecție a persoanelor vulnerabile, îndeosebi copiii și minorii neînsoțiți . [AM 15] |
(15a) |
Aceste obligații se aplică și țărilor terțe cu care cooperează statele membre și Uniunea Europeană pe baza instrumentului. [AM 16] |
(16) |
Instrumentul ar trebui să se bazeze pe rezultatele obținute și pe investițiile realizate cu sprijinul instrumentelor financiare care l-au precedat: Fondul pentru frontierele externe pentru perioada 2007-2013, instituit prin Decizia (UE) 574/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), și Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize din cadrul Fondului pentru securitate internă (FSI) pentru perioada 2014-2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 515/2014. De asemenea, instrumentul ar trebui să extindă cadrul instrumentelor financiare precedente pentru a ține seama de noile evoluții. [AM 17] |
(17) |
Pentru a asigura un control uniform și de înaltă calitate la frontierele externe și pentru a facilita călătoriile în scopuri legitime care presupun trecerea frontierelor externe, instrumentul ar trebui să contribuie la dezvoltarea unei gestionări europene integrate a frontierelor care să includă toate măsurile de politică, legislative, de cooperare sistematică, de partajare împărțire a sarcinilor, de evaluare a situației și a modificărilor intervenite la punctele de trecere în ceea ce privește migranții raport cu imigranții aflați în situație neregulamentară, efectivele de personal, cu personalul și cu echipamentele și tehnologia utilizată, măsuri care au fost măsurile luate la diferite niveluri de către autoritățile competente ale statelor membre și de către Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în cooperare cu alți actori, precum țările terțe și alte organisme ale UE, în special Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA), Europol și , după caz, țări terțe și alte organizații internaționale. [AM 18] |
(18) |
Instrumentul ar trebui să contribuie la o mai mare eficacitate a prelucrării cererilor de viză, din perspectiva identificării și a evaluării riscurilor la adresa securității și a riscurilor legate de migrația neregulamentară, precum facilitării procedurilor de acordare a vizelor pentru călătorii de bună credință și a identificării și a facilitării procedurilor de acordare a vizelor pentru călătorii evaluării riscurilor la adresa securității și a riscurilor legate de bună credință migrația neregulamentară . În special, instrumentul ar trebui să furnizeze asistență financiară pentru a sprijini digitalizarea prelucrării cererilor de viză, cu scopul de a asigura proceduri de acordare a vizelor rapide, sigure și la îndemâna utilizatorilor, atât în beneficiul solicitanților de viză, cât și al consulatelor. Instrumentul ar trebui să fie utilizat și pentru a asigura o vastă acoperire consulară în întreaga lume. Instrumentul ar trebui să se ocupe și de aplicarea uniformă a politicii comune în domeniul vizelor și de modernizarea acesteia , precum și de sprijinirea statelor membre la eliberarea vizelor cu valabilitate teritorială limitată eliberate din motive umanitare , din rațiuni ar trebui, de asemenea, să fie reglementate interes național sau în virtutea unor obligații internaționale , precum și a vizelor eliberate beneficiarilor unui program de instrument reinstalare sau relocare al Uniunii, respectând pe deplin acquis-ul Uniunii privind vizele . [AM 19] |
(19) |
Instrumentul ar trebui să sprijine măsurile întreprinse pe teritoriul statelor Schengen care au legătură cu controlul la frontiere legate clar de controlul la frontierele externe pe teritoriul statelor Schengen în contextul dezvoltării unui sistem comun de gestionare integrată a frontierelor care să consolideze funcționarea generală a spațiului Schengen. [AM 20] |
(20) |
În vederea îmbunătățirii gestionării frontierelor Pentru a gestiona mai bine frontierele externe, a contribuirii facilita călătoriile în scopuri legitime, a contribui la prevenirea și combaterea migrației trecerilor neregulamentare ale frontierelor și a asigurării unui la un nivel ridicat de securitate în spațiul de libertate, securitate și justiție al Uniunii, instrumentul ar trebui să sprijine dezvoltarea sistemelor acelor sisteme informatice la scară largă, bazate pe sistemele informatice existente sau nou create. în privința cărora Parlamentul European și Consiliu au căzut de acord . În acest sens, instrumentul ar trebui, de asemenea, să sprijine interoperabilitatea dintre aceste sisteme de informații ale UE [Sistemul de intrare/ieșire (EES) (15), Sistemul de informații privind vizele (VIS) (16), sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) (17), Eurodac (18), Sistemul de informații Schengen (SIS) (19) și Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare pentru resortisanții țărilor terțe (ECRIS-TCN) (20)] în statele membre, astfel încât aceste sisteme de informații ale UE și datele lor să se completeze reciproc. Instrumentul ar trebui, de asemenea, să contribuie la evoluțiile necesare la nivel național impuse de punerea în aplicare a componentelor de interoperabilitate la nivel central [portalul european de căutare (ESP), serviciul comun de comparare a datelor biometrice (BMS), registrul comun de date de identitate (CIR) și detectorul de identități multiple (MID)] (21). [AM 21] |
(21) |
Instrumentul ar trebui să completeze și să consolideze activitățile întreprinse în vederea asigurării gestionării europene integrate a frontierelor în conformitate cu principiile solidarității și responsabilității comune între statele membre și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, care reprezintă cei doi piloni ai poliției de frontieră și ai gărzii de coastă la nivel european. Acest lucru înseamnă, în special, că la elaborarea programelor lor, statele membre ar trebui să țină seama de instrumentele analitice și de orientările operaționale și tehnice elaborate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, precum și de programa de formare pusă la punct de aceasta, de exemplu programa comună de bază pentru formarea polițiștilor de frontieră, inclusiv de componentele sale legate de drepturile fundamentale și de accesul la protecție internațională. Pentru a dezvolta complementaritatea dintre misiunea sa și responsabilitățile statelor membre în domeniul controlului la frontierele externe și pentru a asigura consecvența și a evita un raport costuri-beneficii negativ, Comisia ar trebui să consulte Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă cu privire la proiectele de programe naționale prezentate de către statele membre, în măsura în care acest lucru intră în sfera de competențe a agenției, în special cu privire la activitățile finanțate în cadrul sprijinului operațional. Comisia ar trebui să se asigure, de asemenea, că eu-LISA, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și orice altă agenție competentă a Uniunii sau orice alt organism competent al acesteia sunt asociate în cadrul procesului de elaborare a programelor naționale ale statelor membre încă dintr-un stadiu incipient, în măsura în care acest lucru ține de competența agențiilor respective. [AM 22] |
(22) |
Instrumentul În măsura în care statele membre afectate solicită acest lucru, instrumentul ar trebui să sprijine aplicarea abordării-hotspot, astfel cum a fost descrisă în Comunicarea Comisiei intitulată „O agendă europeană privind migrația” și astfel cum a fost aprobată de Consiliul European din 25 și 26 iunie 2015. Abordarea-hotspot furnizează Abordarea de tip „hotspot” le oferă sprijin operațional statelor membre care se confruntă cu o presiune disproporționată a migrației la frontierele externe ale Uniunii situație de urgență . Aceasta oferă asistență integrată, cuprinzătoare și specifică, într-un spirit de solidaritate și responsabilitate comună, precum și pentru a proteja permițând ca sosirea unui număr mare de persoane la frontierele externe ale Uniunii să fie gestionată în mod uman și eficient, propunându-și, de asemenea, să protejeze integritatea spațiului Schengen. [AM 23] (22) |
(23) |
În interesul solidarității în spațiul Schengen și în ansamblul său întreaga Uniune și într-un spirit de responsabilitate comună cu privire la față de protejarea frontierelor externe ale Uniunii, în cazul în care se identifică deficiențe sau riscuri, mai ales în urma unei evaluări Schengen în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului (23), statul membru în cauză ar trebui să abordeze în mod corespunzător deficiențele sau riscurile identificate situația recurgând la resursele disponibile în cadrul programului său pentru a da curs recomandărilor adoptate în temeiul regulamentului menționat anterior și în conformitate cu evaluările vulnerabilității efectuate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în temeiul articolului 13 din Regulamentul (UE) 2016/1624. [AM 24] |
(24) |
Instrumentul ar trebui să exprime solidaritatea și responsabilitatea comună prin acordarea de acorde asistență financiară statelor membre care aplică pe deplin dispozițiile Schengen privind frontierele externe și vizele , precum și celor care se pregătesc să participe pe deplin la Schengen, și ar trebui utilizat de către statele membre în interesul politicii comune a Uniunii privind gestionarea frontierelor externe. [AM 25] |
(25) |
În conformitate cu Protocolul nr. 5 la Actul de aderare din 2003 (24) privind tranzitul terestru al persoanelor între regiunea Kaliningrad și alte părți ale Federației Ruse, instrumentul ar trebui să suporte toate costurile suplimentare apărute în urma punerii în aplicare a dispozițiilor specifice ale acquis-ului Uniunii prevăzute pentru un astfel de tranzit, și anume Regulamentul (CE) nr. 693/2003 al Consiliului (25) și Regulamentul (CE) nr. 694/2003 al Consiliului (26). Cu toate acestea, necesitatea unui sprijin financiar continuu pentru compensarea scutirilor de taxe ar trebui să depindă de regimul de vize în vigoare între Uniune și Federația Rusă. |
(26) |
Pentru a contribui la îndeplinirea obiectivului de politică al instrumentului, statele membre ar trebui să se asigure că programele lor abordează obiectivele specifice ale instrumentului, că prioritățile alese sunt aliniate la prioritățile convenite la nivelul UE și compatibile cu măsurile de punere în aplicare prevăzute în anexa II și că alocarea resurselor între obiective și acțiuni este proporțională cu provocările și nevoile cărora trebuie să le facă față. În această privință, este important să se realizeze o distribuire echitabilă și transparentă a resurselor între obiectivele specifice ale instrumentului. În consecință, se cuvine să se asigure un nivel minim de cheltuieli pentru obiectivul specific de sprijinire a politicii comune în domeniul vizelor, fie pentru măsuri luate în cadrul gestiunii directe sau indirecte, fie pentru măsuri luate în cadrul gestiunii partajate. [AM 26] |
(27) |
Ar trebui să se urmărească asigurarea sinergiilor, a coerenței și a eficienței cu alte fonduri UE și ar trebui să se evite suprapunerile dintre acțiuni. |
(28) |
Returnarea resortisanților țărilor terțe care fac obiectul deciziilor de returnare emise de un stat membru este una dintre componentele gestionării europene integrate a frontierelor, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2016/1624. Cu toate acestea, date fiind natura și obiectivele lor, măsurile în materie de returnare nu intră în sfera de aplicare a instrumentului și fac obiectul Regulamentului (UE) nr…/… [noul FAM] (27). |
(29) |
Pentru a recunoaște rolul important al autorităților vamale ale statelor membre la frontierele externe și pentru a asigura faptul că acestea dispun de mijloace suficiente pentru a-și îndeplini gama largă de sarcini care le revin la aceste frontiere, instrumentul de sprijin financiar pentru echipamente de control vamal, instituit prin Regulamentul (UE) nr…/… [noul Fond pentru echipamente de control vamal] al Parlamentului European și al Consiliului ar trebui să ofere acestor autorități naționale finanțarea necesară pentru a investi în echipamente destinate controlului vamal, precum și în echipamente care pot, în plus față de controlul vamal, să fie folosite și în alte scopuri, cum ar fi controlul la frontiere. |
(30) |
Majoritatea echipamentelor de control vamal pot fi, de asemenea, folosite pentru verificarea conformității cu alte acte legislative, cum ar fi dispozițiile privind gestionarea frontierelor, vize și cooperarea polițienească. Fondul de gestionare integrată a frontierelor a fost, prin urmare, conceput sub forma a două instrumente complementare, cu sfere de aplicare distincte, dar compatibile în ceea ce privește achiziționarea de echipamente. Pe de o parte, instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize instituit prin prezentul regulament va exclude echipamentele care pot fi utilizate atât pentru gestionarea frontierelor, cât și pentru efectuarea controalelor vamale. Pe de altă parte, instrumentul pentru echipamente de control vamal nu numai că va sprijini financiar echipamentele care sunt utilizate în primul rând pentru controlul vamal, ci va permite utilizarea acestora și în alte scopuri, cum ar fi controlul la frontiere și securitatea. Această repartizare a rolurilor va favoriza cooperarea interinstituțională între autoritățile relevante ca o componentă a abordării europene integrate privind gestionarea frontierelor, menționată la articolul 4 litera (e) din Regulamentul (UE) 2016/1624, permițând astfel autorităților vamale și celor cu responsabilități la frontieră să colaboreze între ele și să maximizeze impactul bugetului Uniunii prin utilizarea în comun și interoperabilitatea echipamentelor de control. |
(31) |
Supravegherea frontierelor pe mare este considerată a fi una dintre atribuțiile îndeplinite de garda de coastă în spațiul maritim al Uniunii. Autoritățile naționale care îndeplinesc funcții de pază de coastă au, pe lângă acestea, o gamă largă de alte sarcini, care pot include, fără a se limita la acestea, siguranța maritimă, securitatea, operațiunile de căutare și salvare, controlul la frontiere, controlul pescuitului, controlul vamal, sarcinile generale de asigurare a respectării legii și protecția mediului. Gama largă de atribuții ale gărzii de coastă face ca aceste autorități să intre în sfera de aplicare a diferitelor politici ale Uniunii care ar trebui să urmărească realizarea de sinergii pentru a asigura obținerea unor rezultate mai eficiente și mai eficace. [AM 27] |
(31a) |
Atunci când pun în aplicare acțiuni legate de supravegherea frontierelor maritime, finanțate în cadrul instrumentului, statele membre acordă o atenție specială obligațiilor care le revin în temeiul dreptului maritim internațional de a acorda asistență persoanelor aflate în pericol. În acest sens, echipamentele și sistemele sprijinite de instrument ar trebui utilizate în operațiuni de căutare și salvare ce pot surveni în timpul unei operațiuni pe mare de supraveghere a frontierelor, contribuind prin aceasta la asigurarea protecției și la salvarea vieților imigranților. [AM 28] |
(32) |
În plus față de cooperarea în cadrul Uniunii în ceea ce privește atribuțiile de gardă de coastă între Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, instituită prin Regulamentul (UE) 2016/1624 , Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă, instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1406/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (28) și Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului, instituită prin Regulamentul (CE) nr. 768/2005 al Consiliului (29), ar trebui să se asigure și la nivel național o coerență sporită a activităților în domeniul maritim. Sinergia dintre diferiții actori din domeniul maritim ar trebui să se asigure în concordanță cu Strategia europeană de gestionare integrată a frontierelor europene și cu Strategia Uniunii europene în materie de securitate maritimă. |
(33) |
Pentru a consolida complementaritatea și coerența activităților maritime, precum și pentru a evita suprapunerea eforturilor și a atenua constrângerile bugetare într-un domeniu cu costuri importante cum este domeniul maritim, instrumentul ar trebui să sprijine activitățile maritime cu scopuri multiple, al căror obiectiv principal este supravegherea frontierelor, dar care ar permite urmărirea să se urmărească în același timp și a altor obiective alte obiective conexe, cum ar fi combaterea traficului de persoane . [AM 29] |
(34) |
Măsurile Scopul principal al acestui instrument ar trebui să fie acela de a sprijini gestionarea integrată a frontierelor la frontierele externe ale Uniunii și de a sprijini politica comună în domeniul vizelor. Totuși, în limitele definite și sub rezerva garanțiilor corespunzătoare, anumite măsuri desfășurate în țările terțe și în legătură cu țările terțe care sunt finanțate prin instrument ar trebui să fie întreprinse în deplină sinergie, compatibilitate și complementaritate cu alte acțiuni derulate în afara Uniunii care beneficiază de sprijin din partea instrumentelor Uniunii de finanțare externă. La punerea în aplicare a acestor acțiuni, ar trebui să se urmărească în special asigurarea coerenței depline cu principiile și obiectivele generale ale acțiunilor externe și ale politicii externe ale Uniunii cu privire la țara sau la regiunea în cauză. În ceea ce privește dimensiunea externă, instrumentul ar trebui să direcționeze sprijinul astfel încât să contribuie la intensificarea cooperării cu țările terțe și la consolidarea unor aspecte-cheie ale capacităților lor de supraveghere și de gestionare a frontierelor, în domeniile de interes pentru politica de migrație a Uniunii și pentru obiectivele de securitate ale acesteia. [AM 30] |
(34a) |
Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită evaluării acțiunilor și programelor legate de țările terțe. [AM 31] |
(35) |
Finanțarea de la bugetul Uniunii ar trebui să se axeze pe activitățile în care intervenția Uniunii poate aduce valoare adăugată comparativ cu acțiunea individuală a statelor membre. Dat fiind că Uniunea este mai în măsură decât statele membre să ofere un cadru pentru exprimarea solidarității Uniunii în ceea ce privește controlul la frontieră, gestionarea frontierelor și politica în domeniul vizelor și gestionarea fluxurilor migratorii, precum și să ofere o platformă pentru dezvoltarea unor sisteme informatice comune care să susțină aceste politici, sprijinul financiar acordat în temeiul prezentului regulament va contribui, în special, la consolidarea capacităților naționale și a celor ale Uniunii în aceste domenii. [AM 32] |
(36) |
Se poate considera că un stat membru nu respectă acquis-ul relevant al Uniunii, inclusiv în ceea ce privește utilizarea sprijinului operațional în temeiul prezentului instrument, dacă acesta nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor în domeniul gestionării frontierelor și al vizelor, dacă există un risc clar de încălcare gravă de către respectivul stat membru a valorilor Uniunii în contextul punerii în aplicare a acquis-ului privind gestionarea frontierelor și vizele sau dacă un raport de evaluare efectuat în cadrul mecanismului de evaluare și monitorizare Schengen a identificat deficiențe în domeniul relevant sau dacă, în cadrul cooperării cu o țară terță, statul membru a finanțat și desfășurat acțiuni comune cu respectiva țară terță, care au drept consecință încălcări ale drepturilor fundamentale, constatate de mecanismul de evaluare și monitorizare . [AM 33] |
(37) |
Instrumentul ar trebui să reflecte necesitatea unei flexibilități și a unei simplificări sporite, respectând, totodată, cerințele în materie de previzibilitate și asigurând asigure o repartizare echitabilă și transparentă a resurselor în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute de prezentul regulament. Acesta ar trebui să asigure un echilibru între nevoia de predictibilitate în repartizarea finanțării și nevoia ca aceasta din urmă să fie mai flexibilă și mai simplă. Pentru a răspunde cerințelor în materie de transparență a fondurilor, Comisia Europeană, în cooperare cu statele membre, trebuie să publice informații cu privire la elaborarea programelor anuale și multianuale din cadrul mecanismului tematic. Punerea în aplicare a instrumentului ar trebui să fie ghidată de principiile eficienței, eficacității și calității cheltuielilor. În plus, punerea în aplicare a instrumentului ar trebui să fie cât se poate de simplă. [AM 34] |
(38) |
Prezentul regulament ar trebui să stabilească sumele inițiale pentru programele statelor membre pe baza criteriilor prevăzute în anexa I, care reflectă , pe baza datelor recente și istorice, lungimea frontierelor respective și nivelurile de amenințare impact la secțiunile de frontieră terestre și maritime, volumul de muncă al aeroporturilor și consulatelor, precum și numărul de consulate. [AM 35] |
(39) |
Aceste sume inițiale vor constitui un punct de plecare pentru investițiile pe termen lung ale statelor membre. Pentru a se ține seama de modificările intervenite față de situația inițială, cum ar fi presiunea la frontierele externe ale Uniunii și volumul de muncă la frontierele externe și în consulate, se va aloca statelor membre o sumă suplimentară la jumătatea perioadei, calculată pe baza celor mai recente date statistice disponibile, astfel cum se reflectă în cheia de repartizare, ținând seama de stadiul de punere în aplicare a programului. |
(39a) |
Evaluarea la jumătatea perioadei ar trebui utilizată pentru a se evalua eficacitatea și valoarea adăugată pentru UE a programelor, a rezolva problemele apărute în prima fază și a oferi o situație transparentă a punerii în aplicare. [AM 36] |
(40) |
Întrucât provocările în domeniul gestionării frontierelor și al vizelor sunt într-o evoluție continuă, este necesar să se adapteze alocarea finanțării în funcție de modificările intervenite în legătură cu fluxurile de migrație, cu presiunea la prioritățile politicii în domeniul vizelor și ale gestionării frontierelor, inclusiv ca urmare a presiunii crescute la frontieră și cu amenințările la adresa securității și să se direcționeze finanțarea către prioritățile care aduc cea mai mare valoare adăugată pentru Uniune. Pentru a răspunde unor necesități urgente sau modificărilor intervenite în ceea ce privește politicile și prioritățile Uniunii și pentru a direcționa finanțarea către acțiuni cu un nivel ridicat de valoare adăugată pentru Uniune, o parte din finanțare va fi alocată, periodic, acțiunilor specifice, acțiunilor Uniunii și asistenței de urgență, prin intermediul unei facilități tematice. [AM 37] |
(41) |
Statele membre ar trebui să fie încurajate, prin faptul că beneficiază de o contribuție mai importantă din partea Uniunii, să utilizeze o parte din alocarea corespunzătoare programului pentru a finanța acțiunile enumerate în anexa IV. |
(42) |
Instrumentul ar trebui să contribuie, în limite definite, la sprijinirea costurilor operaționale legate de gestionarea frontierelor, politica comună în domeniul vizelor și sistemele informatice la scară largă și ar trebui, așadar, să permită statelor membre să mențină capacități care sunt esențiale pentru Uniune în ansamblul său. Acest sprijin constă în rambursarea integrală a costurilor specifice legate de obiectivele instrumentului și ar trebui să constituie o parte integrantă a programelor statelor membre. [AM 38] |
(43) |
O parte a resurselor disponibile în cadrul instrumentului ar putea, la rândul său, să fie alocată programelor statelor membre în vederea punerii în aplicare a unor acțiuni specifice, în plus față de suma care le-a fost alocată inițial. Aceste acțiuni specifice ar trebui să fie identificate la nivelul Uniunii și ar trebui să se refere la acțiuni să vizeze acțiuni cu valoare adăugată pentru Uniune care necesită un efort de cooperare sau la acțiuni care sunt între statele membre sau acțiuni necesare pentru a aborda evoluțiile răspunde evoluțiilor din Uniune ce necesită punerea la dispoziție a unor fonduri suplimentare pentru unul sau mai multe state membre, cum ar fi achiziționarea, prin programele naționale ale statelor membre, a unor echipamente tehnice de care are au nevoie Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru a-și îndeplini activitățile operaționale, modernizarea procesului de prelucrare a cererilor de viză, dezvoltarea de noi sisteme informatice la scară largă și asigurarea interoperabilității acestor sisteme. Aceste acțiuni specifice sunt definite de Comisie în cadrul programelor sale de lucru , care ar trebui adoptate printr-un act delegat . [AM 39] |
(44) |
Pentru a completa punerea în aplicare a obiectivului de politică al acestui instrument la nivel național prin intermediul programelor statelor membre, instrumentul ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin pentru acțiunile la nivelul Uniunii. Astfel de acțiuni ar trebui să urmărească scopuri strategice globale care să se înscrie în domeniul de intervenție al instrumentului, legate de analiza politicilor și de inovare, de învățarea reciprocă transnațională și de parteneriatele transnaționale, precum și de testarea a noi inițiative și acțiuni în întreaga Uniune. |
(45) |
Pentru a consolida capacitatea Uniunii de a răspunde imediat unei presiuni migratorii neprevăzute sau disproporționate unor nevoi neprevăzute, urgente și specifice într-o situație de urgență , în special la în acele secțiuni ale frontierei în care s-a stabilit, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1052/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (30), că nivelul impactului este de așa natură încât pune să pună în pericol funcționarea spațiului Schengen în ansamblul său, precum și pentru a răspunde unei presiuni asupra secțiilor de vize din consulatele statelor membre sau unor riscuri la adresa securității frontierelor, ar trebui ca prezentul instrument să se poată acorda acorde în mod excepțional asistență financiară ca măsură de ultimă instanță urgență, în conformitate cu cadrul prevăzut în prezentul regulament. [AM 40] |
(45a) |
Migrația și trecerea frontierelor externe de către un număr mare de resortisanți ai țărilor terțe nu ar trebui să fie considerate, în sine, o amenințare la adresa politicii publice sau a securității interne și nu ar trebui să declanșeze, per se, acordarea de asistență de urgență în cadrul acestui instrument. [AM 41] |
(46) |
Obiectivul de politică al acestui instrument va fi urmărit și prin intermediul instrumentelor financiare și al garanției bugetare din cadrul componentei/componentelor […] a/ale Fondului InvestEU. Sprijinul financiar ar trebui să fie utilizat pentru a aborda, în mod proporțional, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții sub nivelul optim, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună peste finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să prezinte o valoare adăugată europeană clară. [AM 42] |
(47) |
Prezentul regulament instituie, pentru întregul instrument, un pachet financiar care constituie valoarea de referință privilegiată, în sensul [punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în domeniul bugetar și buna gestiune financiară] (31), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în timpul procedurii bugetare anuale. |
(48) |
Regulamentul (UE, Euratom) nr. …/… [noul Regulament financiar] („Regulamentul financiar”) (32) se aplică prezentului instrument. Acesta prevede norme privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv norme privind granturile, premiile, achizițiile publice, execuția indirectă, asistența financiară, instrumentele financiare și garanțiile bugetare. Pentru a se asigura punerea în aplicare coerentă a programelor de finanțare ale Uniunii, Regulamentul financiar trebuie să se aplice acțiunilor care vor fi executate în cadrul gestiunii directe sau indirecte în temeiul instrumentului. |
(49) |
În vederea punerii în aplicare a acțiunilor în Pentru a concretiza acțiunile din cadrul gestiunii partajate, instrumentul fondul ar trebui să facă parte dintr-un cadru coerent format din prezentul regulament, Regulamentul financiar și Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] un instrument care să stabilească dispoziții comune pentru gestiunea partajată . În cazul unor dispoziții contradictorii, prezentul regulament ar trebui să prevaleze asupra dispozițiilor comune . [AM 43] |
(50) |
Regulamentul (UE) nr. …/… [RDC] stabilește cadrul de acțiune pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european plus (FSE+), Fondul de coeziune, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), Fondul pentru azil și migrație (FAM), Fondul pentru securitate internă (FSI) și instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor (FGIF), și stabilește în special normele privind programarea, monitorizarea și evaluarea, gestionarea și controlul fondurilor Uniunii executate în cadrul gestiunii partajate. În plus, este necesar să se precizeze în prezentul regulament obiectivele instrumentului pentru gestionarea frontierelor și vize și să se prevadă dispoziții specifice privind activitățile care pot fi finanțate prin acest instrument. |
(51) |
Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a oferi rezultate, ținându-se seama în special de costurile controalelor, de sarcina administrativă și de riscul preconizat de neconformitate. Ar trebui să se aibă, de asemenea, în vedere utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și recurgerea la o finanțare nelegată de costuri, astfel cum se prevede la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar. |
(52) |
În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. …/… [noul Regulament financiar] (33) , cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (34), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2988/95 al Consiliului (35), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (36) și cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului (37), interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri proporționale, printre care se numără prevenirea, detectarea, corectarea și investigarea neregulilor și a cazurilor de fraudă, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, acolo unde este cazul, impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 și cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) poate ancheta și trimite în judecată cazuri de fraudă și privind alte infracțiuni care afectează interesele financiare ale Uniunii, conform prevederilor Directivei (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (38). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii și să acorde accesul și drepturile necesare Comisiei, OLAF, EPPO și Curții de Conturi Europene (CCE), asigurându-se totodată că orice parte terță implicată în executarea fondurilor Uniunii acordă drepturi echivalente. Rezultatele investigațiilor privind neregulile sau fraudele legate de instrument ar trebui puse la dispoziția Parlamentului European. [AM 44] |
(53) |
Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceste norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții, premii și execuție indirectă și prevăd controlul răspunderii actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE vizează, de asemenea, protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, întrucât respectarea statului de drept reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru buna gestiune financiară și pentru eficacitatea finanțării din partea UE. |
(54) |
În temeiul articolului 94 din Decizia 2013/755/UE a Consiliului (39), persoanele și entitățile stabilite în țări și teritorii de peste mări (TTPM) sunt eligibile pentru a beneficia de finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor instrumentului și sub rezerva unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care este legată țara respectivă sau teritoriul respectiv. |
(55) |
În temeiul articolului 349 din TFUE și în conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE, aprobată de Consiliu în cadrul concluziilor sale din 12 aprilie 2018, statele membre în cauză ar trebui să se asigure că programele lor naționale abordează amenințările nou-apărute cu care se confruntă regiunile ultraperiferice , cum ar fi supravegherea frontierelor, afluxul disproporționat de persoane sau implementarea sistemelor de informații europene . Instrumentul sprijină aceste state membre cu resurse adecvate pentru a veni în ajutorul regiunilor ultraperiferice, în funcție ținând seama de necesități aceste caracteristici . [AM 45] |
(56) |
În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (40), este necesar să se evalueze acest instrument pe baza informațiilor colectate cu ajutorul unor cerințe de monitorizare specifice, evitându-se totodată o reglementare excesivă și impunerea unor sarcini administrative excesive, în special asupra statelor membre. După caz, Aceste cerințe pot include , după caz, indicatori cuantificabili , inclusiv indicatori calitativi și cantitativi , ca bază pentru evaluarea impactului instrumentului pe teren. Pentru a măsura realizările instrumentului, ar trebui să se instituie indicatori comuni și ținte conexe în legătură cu fiecare dintre obiectivele specifice ale instrumentului. [AM 46] |
(57) |
Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și cu angajamentul față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, prezentul instrument va contribui la integrarea acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice și la atingerea țintei globale ca 25 % din cheltuielile de la bugetul UE să sprijine îndeplinirea obiectivelor din domeniul climei. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și punerii în aplicare a instrumentului, iar ulterior vor fi reevaluate în contextul evaluărilor și al procedurilor de evaluare relevante. |
(58) |
Comisia și statele membre ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a instrumentului cu ajutorul indicatorilor și al raportării financiare, în conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] și din prezentul regulament. Comisia ar trebui să prezinte în fiecare an Parlamentului European și Consiliului un rezumat al rapoartelor anuale de performanță acceptate. La cerere , Comisia ar trebui să pună la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului textul integral al rapoartelor anuale de performanță. [AM 47] |
(58a) |
Este important să se asigure o bună gestiune financiară și securitatea juridică pe parcursul perioadei de tranziție și pe parcursul implementării instrumentului. [AM 48] |
(59) |
Pentru a completa și a modifica unele elemente neesențiale ale prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare, astfel cum sunt enumerate în anexa IV, pentru sprijin operațional și pentru dezvoltarea în continuare a cadrului comun de monitorizare și evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (41). |
(60) |
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (42). Procedura de examinare ar trebui utilizată pentru actele de punere în aplicare care stabilesc obligații comune pentru statele membre, în special cu privire la furnizarea de informații către Comisie, iar procedura de examinare ar trebui utilizată pentru actele de punere în aplicare care stabilesc obligații comune pentru statele membre, în special cu privire la furnizarea de informații către Comisie, iar procedura de consultare ar trebui folosită pentru adoptarea actelor de punere în aplicare privind modalitățile de furnizare de informații către Comisie în contextul programării și al raportării, dată fiind natura lor pur tehnică. [AM 49] |
(61) |
Participarea unui stat membru la acest instrument nu ar trebui să coincidă cu participarea sa la un instrument financiar temporar al Uniunii care sprijină statele membre beneficiare în vederea finanțării, printre altele, a acțiunilor la noile frontiere externe ale Uniunii destinate punerii în aplicare a acquis-ului Schengen privind frontierele și vizele și privind controalele la frontierele externe. |
(62) |
În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (43), care se încadrează în domeniile menționate la articolul 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (44). |
(63) |
În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (45) care se încadrează în domeniul menționat la articolul 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (46). |
(64) |
În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (47) care se încadrează în domeniul menționat la articolul 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (48). |
(65) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei anexat la TUE și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca ar trebui să decidă, în conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare în legislația sa națională. |
(66) |
Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (49). Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. |
(67) |
Se impune alinierea duratei de aplicare a prezentului regulament cu cea a Regulamentului (UE, Euratom) …/… al Consiliului [Regulamentul privind cadrul financiar multianual] (50), |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
1. Prezentul regulament instituie instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize („instrumentul”), ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor („fondul”) pentru perioada 1 ianuarie 2021 – 31 decembrie 2027 . [AM 50]
2. Prezentul regulament instituie fondul, împreună cu Regulamentul (UE) nr…/… [Fondul pentru echipamente de control vamal] care instituie, ca parte a [Fondului de gestionare integrată a frontierelor] (51) , instrumentul de sprijin financiar pentru echipamente de control vamal. [AM 51]
3. Acesta Acest regulament stabilește obiectivele instrumentului, obiectivele specifice și măsurile de transpunere în practică a acestor obiective specifice, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele pentru furnizarea aferente acestei finanțări. [AM 52]
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(1) |
„operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune sprijinită de la bugetul UE, inclusiv în cadrul mecanismelor de finanțare mixtă în temeiul articolului 2 alineatul (6) din Regulamentul financiar, care combină forme nerambursabile de sprijin și/sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme rambursabile de sprijin din partea unor instituții de dezvoltare sau a altor instituții financiare publice, precum și din partea unor instituții financiare și investitori comerciali; [AM 53] |
(2) |
„punct de trecere a frontierei” înseamnă orice punct de trecere autorizat de către autoritățile competente pentru trecerea frontierelor externe, potrivit notificării efectuate în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (52); |
(3) |
„gestionare europeană integrată a frontierelor” înseamnă componentele enumerate la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2016/1624; |
(4) |
„frontiere externe” înseamnă, frontierele externe, potrivit definiției de la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/399, ale statelor membre: frontierele terestre, inclusiv frontierele fluviale și cele aflate pe lacuri, frontierele maritime, precum și aeroporturile, porturile fluviale, porturile maritime și porturile aflate pe lacuri cărora li se aplică dispozițiile dreptului Uniunii privind trecerea frontierelor externe, inclusiv frontierele interne la care nu au fost încă eliminate controalele; [AM 54] |
(5) |
„secțiune de frontieră externă” înseamnă întreaga frontieră externă terestră sau maritimă a unui stat membru sau o parte a acesteia, astfel cum este definită de Regulamentul (UE) nr. 1052/2013; |
(6) |
„zonă hotspot” înseamnă zona hotspot definită la articolul 2 punctul 10 din Regulamentul (UE) 2016/1624; |
(7) |
„frontiere interne la care nu au fost încă eliminate controalele” înseamnă:
|
Articolul 3
Obiectivele instrumentului
1. Ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, obiectivul de politică al instrumentului este asigurarea unei gestionări europene integrate solide și eficace a frontierelor la frontierele externe, care să garanteze, în același timp, libera circulație a persoanelor în cadrul Uniunii, cu respectarea deplină a angajamentelor Uniunii privind drepturile fundamentale, contribuind astfel la asigurarea unui nivel înalt de securitate în Uniune acquis-ului și a obligațiilor Uniunii și ale statelor sale membre, care decurg din instrumentele internaționale la care acestea sunt semnatare . [AM 55]
2. În cadrul obiectivului de politică stabilit la alineatul (1), instrumentul contribuie la următoarele obiective specifice:
(a) |
sprijinirea gestionării unei gestionări europene integrate eficace a frontierelor la frontierele externe , asigurate de de către poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, ca responsabilitate partajată a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și a autorităților naționale responsabile cu gestionarea frontierelor, în scopul facilitării trecerii legitime legale a frontierei, al prevenirii și al depistării imigrației ilegale neregulamentare și a criminalității transfrontaliere, precum și al gestionării eficace a fluxurilor de migrație migratorii ; [AM 56] |
(b) |
sprijinirea politicii comune în domeniul vizelor în scopul facilitării călătoriilor pentru a asigura o abordare mai armonizată în scopuri legitime și al prevenirii riscurilor în materie de migrație rândul statelor membre față de eliberarea vizelor și pentru a facilita călătoriile legale și atenuarea riscurilor de de securitate. [AM 57] |
3. În cadrul obiectivelor specifice stabilite la alineatul (2), instrumentul este pus în aplicare prin intermediul măsurilor de punere în aplicare enumerate în anexa II.
Articolul 3a
Nediscriminarea și respectarea drepturilor fundamentale
Instrumentul este pus în aplicare cu respectarea deplină a drepturilor și a principiilor consacrate în acquis-ul Uniunii, în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în Convenția europeană de apărare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și cu respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii în ceea ce privește drepturile fundamentale, în special prin asigurarea respectării principiului nediscriminării și al nereturnării. [AM 58]
Articolul 4
Domeniul de aplicare al sprijinului
1. În cadrul obiectivelor menționate la articolul 3 și în conformitate acord cu măsurile de punere în aplicare enumerate în anexa II, instrumentul sprijină acțiunile care contribuie la realizarea obiectivelor menționate la articolul 3 și în special acțiunile enumerate în anexa III. [AM 59]
2. Pentru îndeplinirea obiectivelor prezentului regulament menționate la articolul 3 , instrumentul poate sprijini , în cazuri excepționale, în limite definite și sub rezerva unor garanții adecvate, acțiuni de tipul celor menționate în anexa III acțiuni conforme cu prioritățile Uniunii menționate în anexa III în ceea ce privește țările terțe și în aceste țări, după caz, raport cu țările terțe, în conformitate cu articolul 5. [AM 60]
2a. Cuantumul total al finanțării pentru sprijinirea de acțiuni în țări terțe sau în raport cu țări terțe în cadrul facilității tematice, în conformitate cu articolul 8, nu depășește 4 % din cuantumul total alocat facilității tematice în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (b). [AM 61]
2b. Cuantumul total al finanțării pentru sprijinirea de acțiuni în țări terțe sau în raport cu țări terțe în cadrul programelor naționale ale statelor membre, în conformitate cu articolul 12, nu depășește, pentru fiecare stat membru, 4 % din cuantumul total alocat acelui stat membru în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (a), cu articolul 10 alineatul (1) și cu anexa I. [AM 62]
3. Următoarele acțiuni nu sunt eligibile:
(a) |
acțiunile la frontierele interne la care nu au fost încă eliminate controalele, menționate în anexa III punctul 1 litera (a); |
(b) |
acțiunile legate de reintroducerea temporară și excepțională a controlului la frontierele interne, menționate în Regulamentul (UE) 2016/399; |
(c) |
în ceea ce privește controlul mărfurilor:
|
În cazul apariției unei situații de urgență, de tipul celor menționate la articolul 23, acțiunile neeligibile menționate la prezentul alineat pot fi considerate eligibile. [AM 63]
Articolul 5
Entități eligibile
1. Pot fi eligibile următoarele entități:
(a) |
entitățile juridice stabilite într-una dintre următoarele țări:
|
(b) |
orice entitate juridică înființată în temeiul dreptului Uniunii sau orice organizație internațională. |
2. Persoanele fizice nu sunt eligibile.
3. Entitățile juridice stabilite într-o țară terță sunt în mod excepțional eligibile pentru participare dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor unei anumite acțiuni și în deplină conformitate cu acquis-ul Uniunii și cu Carta drepturilor fundamentale . [AM 65]
4. Entitățile juridice care participă la consorții formate din cel puțin două entități independente, stabilite în diferite state membre sau țări ori teritorii de peste mări legate de aceste state sau țări terțe sunt eligibile. Atunci când organizațiile internaționale care participă la un consorțiu sunt stabilite într-o țară terță, se aplică articolul 6 alineatul (3). [AM 66]
CAPITOLUL II
CADRUL FINANCIAR ȘI DE PUNERE ÎN APLICARE
SECȚIUNEA 1
DISPOZIȚII COMUNE
Articolul 6
Principii generale
1. Sprijinul furnizat în temeiul prezentului regulament completează intervențiile la nivel național, regional și local și vizează aducerea unei valori adăugate a Uniunii obiectivelor prezentului regulament. [AM 67]
2. Comisia și statele membre se asigură că sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament și de către statele membre este coerent cu activitățile, politicile și prioritățile relevante ale Uniunii și este complementar altor instrumente ale Uniunii.
3. Instrumentul este pus în aplicare în cadrul gestiunii partajate, directe sau indirecte, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul financiar.
3b. Comisia și statele membre cooperează pentru implementarea instrumentului. Comisia înființează un serviciu de asistență și un punct de contact pentru a sprijini statele membre și a contribui la alocarea efectivă a fondurilor. [AM 68]
Articolul 7
Buget
1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a implementarea instrumentului în perioada 2021-2027 este de 7 087 760 000 EUR la prețurile din 2018 ( 8 018 000 000 EUR în prețuri curente). [AM 69]
2. Pachetul financiar se utilizează după cum urmează:
(a) |
suma de 4 252 833 000 EUR la prețurile din 2018 ( 4 811 000 000 EUR în prețuri curente) se alocă programelor puse în aplicare executate în cadrul gestiunii partajate, din care 138 962 000 EUR la prețurile din 2018 ( 157 200 000 EUR în prețuri curente) se alocă regimului special de tranzit menționat la articolul 16, pus în aplicare implementat în cadrul gestiunii partajate; [AM 70] |
(b) |
suma de 2 834 927 000 EUR la prețurile din 2018 ( 3 207 000 000 EUR în prețuri curente) se alocă facilității tematice. [AM 71] |
3. Până la 0,52 % din valoarea pachetului financiar este alocată asistenței tehnice la inițiativa Comisiei pentru punerea în aplicare a instrumentului.
4. În temeiul dispozițiilor relevante ale acordurilor lor de asociere, se stabilesc mecanisme menite să precizeze natura și modalitățile de participare a țărilor asociate la implementarea, punerea în aplicare și dezvoltarea acquis-ului Schengen. Contribuțiile financiare ale țărilor respective se adaugă la resursele globale disponibile din bugetul Uniunii, menționate la alineatul (1).
Articolul 8
Dispoziții generale privind punerea în aplicare a facilității tematice
1. Pachetul financiar menționat la articolul 7 alineatul (2) litera (b) se alocă în mod flexibil prin intermediul facilității tematice în cadrul gestiunii partajate, directe și indirecte, astfel cum se prevede în programele de lucru. Finanțarea din cadrul facilității tematice se utilizează pentru componentele acesteia:
(a) |
acțiuni specifice; |
(b) |
acțiuni ale Uniunii și |
(c) |
asistența de urgență. |
Asistența tehnică la inițiativa Comisiei va fi, de asemenea, finanțată din pachetul financiar aferent facilității tematice.
2. Finanțarea din cadrul facilității tematice abordează este utilizată pentru a răspunde unor priorități cu o valoare adăugată ridicată pentru Uniune sau este utilizată pentru a răspunde unor nevoi urgente, în conformitate cu prioritățile convenite ale Uniunii, definite în anexa II , sau unor măsuri de sprijin în conformitate cu articolul 20. Pentru revizuirea cadrului de monitorizare și de evaluare, Comisia se consultă cu organizațiile care reprezintă partenerii de la nivelul Uniunii, inclusiv societatea civilă . [AM 72]
2a. Minimum 20 % din finanțarea pentru facilitatea tematică este alocată obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b). [AM 73]
3. În cazul în care statele membre primesc finanțare din facilitatea tematică în cadrul gestiunii directe sau indirecte, este necesar să se asigure că proiectele selectate nu fac obiectul nu se acordă finanțare proiectelor în cazul cărora există dovezi care ar ridica semne de întrebare legate de legalitatea acestor proiecte sau de legalitatea și corectitudinea finanțării sau de executarea acestor proiecte în urma unui aviz motivat al Comisiei emis de Comisie cu privire la o încălcare prevăzută la articolul 258 din TFUE care pune procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor sau desfășurarea proiectelor temeiul articolului 258 din TFUE . [AM 74]
4. În cazul în care finanțarea din facilitatea tematică este executată în cadrul gestiunii partajate, Comisia verifică acțiunile pentru a , se asigura că nu se acordă finanțare proiectelor în sensul articolului 18 și al articolului 19 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC], dacă acțiunile avute în vedere fac obiectul cazul cărora există dovezi care ar ridica semne de întrebare legate de legalitatea acestor proiecte sau de legalitatea și corectitudinea finanțării sau de executarea acestor proiecte în urma unui aviz motivat al Comisiei emis de Comisie cu privire la o încălcare prevăzută la articolul 258 din TFUE care pune procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor sau desfășurarea proiectelor temeiul articolului 258 din TFUE . [AM 75]
4a. Atunci când se acordă finanțare în cadrul facilității tematice fie în cadrul gestiunii directe, fie în cadrul gestiunii indirecte, Comisia verifică dacă nu cumva condițiile prevăzute sunt afectate de o deficiență generalizată în ceea ce privește statul de drept într-un stat membru, care afectează sau riscă să afecteze principiile bunei gestiuni financiare sau protecția intereselor financiare ale Uniunii de o manieră care pune în pericol legalitatea și corectitudinea cheltuielilor sau executarea proiectelor. [AM 76]
5. Comisia stabilește suma totală pusă la dispoziție pentru facilitatea tematică în cadrul creditelor anuale ale bugetului Uniunii.
6. Comisia adoptă deciziile de finanțare pentru facilitatea tematică Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29, pentru a elabora programe de lucru, astfel cum se menționează la articolul 110 din Regulamentul financiar , pentru facilitatea tematică , identificând obiectivele și acțiunile care urmează să fie sprijinite și specificând sumele pentru fiecare dintre componentele sale, astfel cum se prevede la alineatul (1). Deciziile de finanțare stabilesc, după caz, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă. [AM 77]
7. În urma adoptării unei decizii de finanțare unui program de lucru , astfel cum este menționată menționat la alineatul (3 6 ), Comisia poate modifica în consecință programele puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate. [AM 78]
8. Deciziile Programele de finanțare lucru pot fi anuale sau multianuale și pot acoperi una sau mai multe componente ale facilității tematice. [AM 79]
SECȚIUNEA 2
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE
Articolul 9
Domeniul de aplicare
1. Prezenta secțiune se aplică părții din pachetul financiar menționate la articolul 7 alineatul (2) litera (a), precum și resurselor suplimentare care urmează să fie puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate în conformitate cu decizia programele de lucru ale Comisiei privind pentru facilitatea tematică menționată la articolul 8. [AM 80]
2. Sprijinul prevăzut în prezenta secțiune este pus în aplicare în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul financiar și cu Regulamentul (UE) nr…/… [RDC].
Articolul 10
Resurse bugetare
1. Resursele menționate la articolul 7 alineatul (2) litera (a) se alocă programelor naționale puse în aplicare de statele membre în cadrul gestiunii partajate („programele”), cu titlu indicativ, după cum urmează:
(a) |
suma de 3 543 880 000 EUR la prețurile din 2018 ( 4 009 000 000 EUR la prețuri curente) pentru statele membre în conformitate cu criteriile definite în anexa I; [AM 81] |
(b) |
suma de 708 953 000 EUR la prețurile din 2018 ( 802 000 000 EUR la prețuri curente) 802 000 000 EUR pentru statele membre în scopul ajustării alocărilor pentru programele menționate la articolul 13 alineatul (1). [AM 82] |
2. În cazul în care suma menționată la alineatul 1 litera (b) nu este alocată, suma rămasă poate fi adăugată la suma menționată la articolul 7 alineatul (2) litera (b).
Articolul 11
Rate de cofinanțare
1. Contribuția de la bugetul Uniunii nu depășește 75 85 % din totalul cheltuielilor cheltuielile eligibile totale ale unui proiect din statele membre al căror venit național brut (VNB) pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din VNB-ul mediu al Uniunii și de 75 % din cheltuielile totale eligibile pentru celelalte state membre . [AM 83]
2. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru proiectele puse în aplicare în cadrul acțiunilor specifice.
3. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru acțiunile enumerate în anexa IV.
4. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 100 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru sprijinul operațional, inclusiv regimul special de tranzit.
5. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 100 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru asistența de urgență.
6. Decizia Comisiei de aprobare a unui program stabilește rata de cofinanțare și cuantumul maxim al sprijinului din partea acestui instrument pentru tipurile de acțiuni menționate la alineatele (1)-(5).
7. Pentru fiecare obiectiv specific, decizia Comisiei stabilește dacă rata de cofinanțare pentru obiectivul specific se aplică:
(a) |
contribuției totale, inclusiv contribuției publice și private, sau |
(b) |
numai contribuției publice. |
Articolul 12
Programe
1. Fiecare stat membru și Comisia se asigură că prioritățile abordate în programul său sunt în concordanță național concordă cu prioritățile Uniunii și răspund acestora și provocărilor cu care Uniunea se confruntă Uniunea în domeniul gestionării frontierelor și al vizelor, precum și că acestea sunt având grijă ca aceste priorități să fie pe deplin conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii , precum și cu obligațiile internaționale asumate de Uniune și de statele membre în cadrul instrumentelor internaționale pe care le-au semnat . În definirea priorităților programelor lor, statele membre se asigură că măsurile de punere în aplicare stabilite în anexa II sunt abordate în mod corespunzător. [AM 84]
1a. În această privință, statele membre alocă obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) minimum 20 % din finanțarea care le este alocată. [AM 85]
2. Comisia se asigură , după caz, că Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și, după caz, eu-LISA , Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și orice altă agenție competentă a Uniunii sunt asociate în cadrul procesului de elaborare a programelor statelor membre încă dintr-un stadiu incipient, în măsura în care acest lucru ține de competența agențiilor respective. [AM 86]
3. Comisia consultă Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă cu privire la proiectele de program, punând un accent deosebit pe activitățile incluse în cadrul sprijinului operațional în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a), pentru a se asigura coerența și complementaritatea acțiunilor agenției cu acțiunile statelor membre în ceea ce privește gestionarea frontierelor, precum și pentru a se evita dubla finanțare și a se asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor.
3a. Comisia se consultă cu eu-LISA cu privire la proiectele de program, punând un accent deosebit pe activitățile încadrate la sprijinul tehnic în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (b), pentru a se asigura convergența și complementaritatea acțiunilor eu-LISA cu acțiunile statelor membre. [AM 88]
4. Comisia poate asocia , după caz, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și, după caz, eu-LISA , Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și orice altă agenție competentă a Uniunii la sarcinile de monitorizare și evaluare menționate în secțiunea 5, în special pentru a se asigura că acțiunile puse în aplicare cu sprijinul instrumentului sunt conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii. [AM 89]
5. În urma adoptării recomandărilor care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 și a recomandărilor emise în cadrul evaluărilor vulnerabilității realizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/1624, statul membru în cauză analizează, împreună cu Comisia, abordarea cea mai adecvată pentru a da curs acestor recomandări cu sprijinul instrumentului.
6. După caz, Comisia asociază Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă , eu-LISA, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și orice altă agenție competentă sau orice alt organism competent la procesul de examinare privind abordarea cea mai adecvată pentru a da curs recomandărilor cu sprijinul instrumentului. [AM 90]
7. Atunci când pune în aplicare alineatul (5), statul membru în cauză se asigură că punerea în aplicare a măsurilor menite să abordeze deficiențele identificate, în special a măsurilor care abordează deficiențe grave și evaluări neconforme, reprezintă o prioritate pentru programul său.
8. După caz, programul în cauză este modificat pentru a ține seama de recomandările menționate la alineatul (5) și de progresele înregistrate în atingerea obiectivelor de etapă și a țintelor evaluate în rapoartele anuale de performanță menționate la articolul 27 alineatul (2) litera (a) . În funcție de impactul ajustării, programul revizuit poate fi aprobat de Comisie Comisia aprobă sau nu versiunea revizuită a programului . [AM 91]
9. În cooperare și în consultare cu Comisia și cu Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în conformitate cu competențele agenției, statul membru în cauză poate realoca resurse în cadrul programului său, inclusiv resursele destinate sprijinului operațional, pentru a răspunde recomandărilor menționate la alineatul (5) care au implicații financiare.
10. În cazul în care Înainte ca un stat membru decide să decidă să pună în aplicare proiecte cu o țară terță sau într-o în legătură cu țară terță cu sprijinul instrumentului, se asigură că toate acțiunile propuse de acea țară terță, în acea țară terță sau în legătură cu acea țară terță respectă obligațiile internaționale ale Uniunii și ale respectivului stat membru și că respectă pe deplin drepturile și principiile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Statul membru în cauză se consultă cu Comisia înainte de începerea proiectului , inclusiv în legătură cu modul de a garanta îndeplinirea condițiilor de mai sus . [AM 92]
11. În cazul în care un stat membru decide , în mod excepțional, să execute să pună în aplicare proiecte împreună cu o țară terță , într-o țară terță sau într-o legate de o țară terță cu sprijinul instrumentului cu privire la monitorizarea, detectarea, identificarea, urmărirea, prevenirea și interceptarea trecerilor neautorizate ale frontierei în scopul detectării, prevenirii și combaterii imigrației ilegale clandestine și a criminalității transfrontaliere sau al sprijinirii protecției și a salvării vieților migranților, acesta se asigură că a notificat Comisiei statul membru respectiv are grijă să notifice Comisia despre orice acord de cooperare bilateral sau multilateral cu țara terță respectivă, în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 1052/2013. Statele membre asigură respectarea deplină a principiului nereturnării, inclusiv în acțiuni desfășurate în marea liberă. [AM 93]
11a. Imediat ce un stat membru decide să inițieze proiecte împreună cu o țară terță, într-o țară terță sau în legătură cu aceasta în cadrul prezentului instrument, statul membru informează, în termen de 10 zile, organizațiile care reprezintă partenerii la nivel național, precum și membrii comitetului director. [AM 94]
12. În ceea ce privește echipamentele operaționale achiziționate cu sprijinul instrumentului , inclusiv mijloacele de transport și sistemele de comunicații necesare pentru asigurarea unui un control eficace și în condiții de siguranță la frontieră, care au fost achiziționate cu sprijinul instrumentului precum și pentru succesul operațiunilor de căutare și salvare , se aplică următoarele dispoziții: [AM 95]
(a) |
înainte de a lansa procedurile de achiziție pentru achiziționarea, cu sprijinul instrumentului, a unor echipamente operaționale, inclusiv a unor mijloace de transport și sisteme de comunicare, statele membre se asigură că aceste echipamente respectă standardele stabilite de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în cazul în care astfel de standarde există, și verifică împreună cu Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă specificațiile lor tehnice, cu scopul de a asigura interoperabilitatea activelor utilizate de poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european; |
(b) |
toate echipamentele de exploatare la scară largă pentru gestionarea frontierelor, cum ar fi mijloacele de transport aerian și maritim și de supraveghere achiziționate de statele membre, sunt înregistrate în rezerva de echipamente tehnice a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în vederea punerii la dispoziție a acestor active în conformitate cu articolul 39 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/1624; |
(c) |
statele membre pot decide să achiziționeze echipamente pentru operațiuni maritime multifuncționale sprijinite de instrument, cu condiția ca aceste echipamente, în cazul utilizării lor de către autoritățile naționale competente, să fie implicate în operațiunile de supraveghere a frontierelor cel puțin 60 % din perioada totală de utilizare în scopuri naționale în cursul unui an. Aceste echipamente sunt înregistrate în rezerva de echipamente tehnice a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în vederea punerii la dispoziție a acestor active în conformitate cu articolul 39 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/1624; |
(d) |
pentru a sprijini planificarea coerentă a dezvoltării capacităților poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european și posibila utilizare a achizițiilor publice comune, statele membre comunică Comisiei, ca parte a raportării efectuate în conformitate cu articolul 27, planificarea multianuală disponibilă pentru echipamentele care se preconizează că vor fi achiziționate în cadrul instrumentului. Comisia transmite aceste informații Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă. |
Atunci când execută acțiuni legate de supravegherea frontierelor maritime, statele membre acordă o atenție deosebită obligațiilor lor internaționale privind căutarea și salvarea pe mare și au dreptul, în acest scop, să utilizeze echipamentele și sistemele menționate la literele (a) – (d) de la prezentul alineat. [AM 96]
13. Formarea în domeniul gestionării frontierelor desfășurată cu ajutorul acestui instrument se bazează pe standardele comune relevante, armonizate și de a căror calitate a fost confirmată , disponibile la nivel europene european în materie de educație și formare pentru paza de frontieră și de coastă și pe legislația europeană și internațională aplicabilă, inclusiv în materie de drepturi fundamentale, acces la protecție internațională și afaceri maritim . [AM 97]
14. Statele membre desfășoară, în special, acțiunile enumerate în anexa IV. Pentru a aborda situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a modifica anexa IV.
15. Programarea menționată la articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] se bazează pe Fiecare program național stabilește pentru fiecare obiectiv specific tipurile de intervenții stabilite în în conformitate cu tabelul 1 din anexa VI și prezintă o repartizare indicativă a resurselor programate pe tip de intervenție sau domeniu de sprijin . [AM 98]
Articolul 13
Evaluarea la jumătatea perioadei
-1. Programele fac obiectul unei evaluări intermediare și unei evaluări finale, în conformitate cu articolul 26 din prezentul regulament. [AM 99]
1. În Până la sfârșitul lui 2024 și după ce informează Parlamentul , Comisia alocă pentru programele statelor membre în cauză suma suplimentară menționată la articolul 10 alineatul (1) litera (b) în conformitate cu criteriile menționate în anexa I punctul 1 litera (c) și punctele 2-11. Alocarea se bazează pe cele mai recente date statistice disponibile pentru criteriile menționate în anexa I punctul 1 litera (c) și punctele 2-11. Finanțarea se acordă cu începere din anul calendaristic 2025. [AM 100]
2. În cazul în care un procent de cel puțin 10 30 % din alocarea inițială a unui program, menționată la articolul 10 alineatul (1) litera (a), nu a fost acoperit de cereri de plată intermediară prezentate în conformitate cu articolul 85 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC], statul membru în cauză nu este eligibil pentru a primi alocări suplimentare pentru programul menționat la alineatul (1). [AM 101]
2a. Alineatul (2) se aplică numai dacă cadrul de reglementare aplicabil și actele conexe sunt în vigoare la 1 ianuarie 2022. [AM 102]
3. Alocarea fondurilor din cadrul facilității tematice începând cu anul 2025 ține seama, după caz, de progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor de etapă din cadrul de performanță, astfel cum se menționează la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC], precum și de deficiențele identificate în materie de punere în aplicare. [AM 103]
Articolul 14
Acțiuni specifice
1. Acțiunile specifice sunt proiecte transnaționale sau naționale care aduc valoare adăugată europeană , în conformitate cu obiectivele prezentului regulament, pentru care unul, mai multe sau toate statele membre pot primi o alocare suplimentară pentru programele lor. [AM 104]
2. Statele membre pot primi, în plus față de alocarea care le-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 10 alineatul (1), finanțare pentru acțiuni specifice, cu condiția ca aceasta să fie identificată ca atare în program și să fie utilizată pentru a contribui la punerea în aplicare a obiectivelor prezentului regulament.
3. Această finanțare nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
Articolul 15
Sprijin operațional
1. Sprijinul operațional este o parte a alocării destinate unui stat membru care poate fi utilizată ca sprijin pentru autoritățile publice responsabile de îndeplinirea sarcinilor și furnizarea serviciilor care constituie un serviciu public pentru Uniune.
2. Un stat membru poate utiliza până la 30 % din suma alocată în cadrul instrumentului pentru programul său național în vederea finanțării sprijinului operațional acordat autorităților publice responsabile de îndeplinirea sarcinilor și furnizarea serviciilor care constituie un serviciu public pentru Uniune.
3. Statele membre care utilizează sprijinul operațional trebuie să respecte acquis-ul Uniunii în materie de frontiere și vize. [AM 105]
4. Statele membre justifică, în cadrul programului și al rapoartelor anuale de performanță menționate la articolul 27, utilizarea sprijinului operațional pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. Înainte de aprobarea programului, Comisia, după consultarea Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în ceea ce privește competențele agenției în conformitate cu articolul 12 alineatul (3), evaluează situația inițială în statele membre care și-au manifestat intenția de a utiliza sprijinul operațional, ținând seama de informațiile furnizate de statele membre în cauză și, după caz, de informațiile disponibile în lumina evaluărilor Schengen și a evaluărilor vulnerabilității, inclusiv a recomandărilor formulate în urma evaluărilor Schengen și a evaluărilor vulnerabilității.
5. Fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (3) litera (c), sprijinul operațional se concentrează pe sarcini și servicii specifice acțiunile eligibile , astfel cum sunt stabilite în anexa VII. [AM 106]
6. Pentru a aborda situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a modifica sarcinile și serviciile specifice acțiunile eligibile din anexa VII. [AM 107]
Articolul 16
Sprijin operațional pentru regimul special de tranzit
1. Instrumentul acordă sprijin pentru compensarea scutirilor de taxe aplicate vizelor și costurilor suplimentare ocazionate de punerea în aplicare a documentului de facilitare a tranzitului (FTD) și a documentului de facilitare a tranzitului feroviar (FRTD), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 693/2003 și cu Regulamentul (CE) nr. 694/2003.
2. Resursele alocate Lituaniei pentru regimul special de tranzit în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (a) sunt puse la dispoziție ca sprijin operațional suplimentar pentru Lituania, în conformitate cu acțiunile eligibile pentru sprijinul operațional în cadrul programului, astfel cum sunt menționate în anexa VII.
3. Prin derogare de la articolul 15 alineatul (2), Lituania poate utiliza suma alocată în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (a) pentru a finanța sprijinul operațional în plus față de suma definită la articolul 15 alineatul (2).
4. Comisia și Lituania evaluează aplicarea prezentului articol în cazul în care intervin schimbări care au un impact asupra existenței sau funcționării regimului special de tranzit.
SECȚIUNEA 3
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII DIRECTE ȘI INDIRECTE
Articolul 17
Domeniul de aplicare
Comisia pune în aplicare sprijinul prevăzut în prezenta secțiune fie direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar, fie indirect, în conformitate cu același articol litera (c).
Articolul 18
Acțiunile Uniunii
1. Acțiunile Uniunii sunt proiecte transnaționale sau proiecte de interes special pentru Uniune, în conformitate cu obiectivele prezentului regulament.
2. La inițiativa Comisiei, instrumentul poate fi utilizat pentru finanțarea acțiunilor Uniunii legate de obiectivele prezentului regulament, astfel cum sunt menționate la articolul 3 și în conformitate cu anexele II și III.
3. Acțiunile Uniunii pot oferi finanțare sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, în special granturi, premii și achiziții publice. Totodată, acestea pot oferi finanțare sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.
4. Granturile puse în aplicare în cadrul gestiunii directe se atribuie și se gestionează în conformitate cu [titlul VIII] din Regulamentul financiar.
5. Comitetul de evaluare care examinează propunerile poate fi format din experți externi.
6. Contribuțiile la un mecanism de asigurare reciprocă pot acoperi riscurile asociate cu recuperarea fondurilor datorate de către destinatari și se consideră o garanție suficientă în temeiul Regulamentului financiar. Se aplică dispozițiile prevăzute la [articolul X din] Regulamentul (UE) nr. …/… [care succede Regulamentului privind Fondul de garantare].
Articolul 19
Operațiuni de finanțare mixtă
Operațiunile de finanțare mixtă decise în cadrul prezentului instrument sunt puse în aplicare în conformitate cu [regulamentul InvestEU] și cu [Titlul X] din Regulamentul financiar. [AM 108]
Articolul 20
Asistența tehnică la nivelul Comisiei
Instrumentul poate sprijini măsurile de asistență tehnică puse în aplicare la inițiativa sau în numele Comisiei. Aceste măsuri , și anume etapele pregătitoare, acțiunile de monitorizare, control, audit, evaluare și toate acțiunile de asistență administrativă și tehnică necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament și, după caz, de colaborare cu țările terțe, pot fi finanțate în proporție de 100 %. [AM 109]
Articolul 21
Audituri
Auditurile cu privire la utilizarea contribuției Uniunii, efectuate de persoane sau entități, inclusiv de alte persoane și entități decât cele mandatate de instituțiile sau organismele Uniunii, constituie baza asigurării globale prevăzute la articolul 127 din Regulamentul financiar.
Articolul 22
Informare, comunicare și publicitate
1. Destinatarii fondurilor Uniunii recunosc originea promovează acțiunile și asigură vizibilitatea finanțării Uniunii, în special în cazul promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, oferind informații coerente, concrete și proporționale adresate unor categorii de public diverse, printre care rezultatele acestora, oferind informații coerente , concrete și semnificative adresate unor categorii de public relevante, printre care mass-media și publicul larg, în limbile aplicabile. Pentru a asigura vizibilitatea finanțării din partea Uniunii, beneficiarii acestei finanțări fac trimitere la originea acesteia atunci când comunică cu privire la acțiunea în cauză. În acest scop , destinatarii se asigură că orice material de comunicare pentru mass-media și pentru publicul larg prezintă emblema Uniunii și menționează în mod explicit sprijinul financiar al Uniunii . [AM 110]
2. Pentru a ajunge la un public cât mai larg cu putință, Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind acest implementarea acestui instrument, acțiunile și rezultatele sale. În special, Comisia publică informații privind elaborarea programelor anuale și multianuale din cadrul facilității tematice. Comisia publică, de asemenea, lista operațiunilor selectate pentru a fi sprijinite în cadrul facilității tematice, pe un site web disponibil publicului, și actualizează respectiva listă cel puțin o dată la trei luni. Resursele financiare alocate instrumentului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională în ceea ce privește punerea în aplicare a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prezentului regulament. În special, Comisia poate promova cele mai bune practici și schimbul de informații în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentului. [AM 111]
2a. Comisia publică informațiile menționate la alineatul (2) în formate deschise și prelucrabile automat, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (53) , care permit sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor. Datele pot fi sortate în funcție de prioritate, de obiectivul specific, de costul total eligibil al operațiunilor, de costul total al proiectelor, de costul total al procedurilor de achiziții, de numele beneficiarului și de numele contractantului. [AM 112]
2b. Statele membre au obligația de a prezenta Comisiei informații cu privire la elaborarea programelor în cadrul gestiunii partajate, pentru ca acestea să fie publicate pe site-ul său web. [AM 113]
SECȚIUNEA 4
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE, DIRECTE ȘI INDIRECTE
Articolul 23
Asistența de urgență
1. Instrumentul furnizează Comisia poate decide să furnizeze, în mod excepțional, asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență apărute justificate în mod corespunzător și în ultimă instanță. Aceste situații pot rezulta ca urmare a unei presiuni urgente și excepționale, create de faptul că un număr mare sau disproporționat de resortisanți ai țărilor terțe au trecut, trec sau se așteaptă să treacă frontierele externe ale unuia sau mai multor state membre, în special la secțiunile de frontieră la care s-a constatat că nivelul impactului ar pune în pericol funcționarea întregului spațiu Schengen, sau în cazul oricărei alte situații de presiune urgență justificate în mod corespunzător necesitând o acțiune urgentă și excepțională la frontierele extern care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care necesită o acțiune imediată. Comisia informează fără întârziere Parlamentul European și Consiliul . [AM 114]
2. Asistența de urgență poate fi acordată direct, sub formă de granturi, agențiilor descentralizate.
3. Asistența de urgență poate fi alocată pentru programele statelor membre, în plus față de alocarea care le-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 10 alineatul (1), cu condiția ca aceasta să fie identificată ca atare în program. Această finanțare nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
4. Granturile puse în aplicare în cadrul gestiunii directe se atribuie și se gestionează în conformitate cu [titlul VIII] din Regulamentul financiar.
4a. Atunci când acest lucru este necesar pentru punerea în aplicare a acțiunii, asistența de urgență poate acoperi cheltuieli care au fost angajate înainte de data depunerii cererii de grant sau a cererii de asistență, dar nu înainte de 1 ianuarie 2021. [AM 115]
4b. Asistența de urgență se acordă cu respectarea strictă a acquis-ului Uniunii și a obligațiilor internaționale ale Uniunii și ale statelor membre care decurg din instrumentele internaționale pe care acestea le-au semnat. [AM 116]
Articolul 24
Finanțare cumulativă, complementară și combinată
1. O acțiune care a beneficiat de o contribuție în cadrul instrumentului poate primi o contribuție și din partea oricărui alt program al Uniunii, inclusiv finanțare în cadrul gestiunii partajate, cu condiția ca această contribuție să nu acopere aceleași costuri. Normele fiecărui astfel de program al Uniunii se aplică pentru contribuția respectivului program la acțiune. Finanțarea cumulativă nu depășește costurile totale eligibile ale acțiunii, iar sprijinul acordat de diferitele programe ale Uniunii poate fi calculat pe bază proporțională în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile pentru acordarea sprijinului. Contribuțiile provenite de la alte programe ale Uniunii pentru acțiuni din cadrul prezentului instrument sunt recunoscute, după caz, în programele de lucru ale Comisiei sau în programele naționale și în rapoartele anuale de performanță. [AM 117]
2. Acțiunile Operațiunile care sunt certificate printr-o marcă de excelență sau care respectă următoarele condiții comparative cumulative: [AM 118]
(a) |
au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în temeiul instrumentului; |
(b) |
respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; |
(c) |
nu pot fi finanțate în cadrul respectivei cereri de propuneri din motive de constrângeri bugetare, |
pot beneficia de sprijin din partea fondurilor structurale ale Uniunii Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european+ sau Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în conformitate cu articolul 67 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. …/… [RDC] și cu articolul [8] din Regulamentul (UE) nr. …/… [Regulamentul privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune], cu condiția ca aceste acțiuni să fie coerente cu obiectivele programului în cauză. Se aplică normele fondului sau ale instrumentului care furnizează sprijin. [AM 119]
SECȚIUNEA 5
MONITORIZARE, RAPORTARE ȘI EVALUARE
Subsecțiunea 1
Dispoziții comune
Articolul 25
Monitorizare și raportare
1. În conformitate cu obligațiile sale de raportare în temeiul articolului 43 41 alineatul (3) litera (h) punctul (i) subpunctul (iii) din Regulamentul financiar, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului informații referitoare la performanțele înregistrate, în conformitate cu anexa V , cel puțin o dată pe an . [AM 120]
2. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a modifica anexa V în scopul efectuării adaptărilor necesare la informațiile privind performanța care urmează să fie puse la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului.
3. În anexa VIII sunt stabiliți indicatori pentru raportările privind progresele înregistrate de instrument în direcția îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament. Pentru indicatorii de realizare, valorile de referință se stabilesc la zero. Obiectivele de etapă stabilite pentru 2024 și țintele stabilite pentru 2029 sunt cumulative. Pentru resursele alocate în cadrul gestiunii partajate se utilizează indicatori comuni. La cerere, datele primite de Comisie privind indicatorii de realizare și de rezultat sunt puși la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului. [AM 121]
4. Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea punerii în aplicare și a rezultatelor programului sunt colectate în mod eficient, eficace și la timp. În acest scop, destinatarilor fondurilor Uniunii și, după caz, statelor membre li se impun cerințe de raportare proporționale.
5. Pentru a asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de instrument în direcția atingerii obiectivelor sale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a modifica anexa VIII în scopul de a revizui și a completa indicatorii, după caz, și de a completa prezentul regulament cu dispoziții privind crearea unui cadru de monitorizare și de evaluare, incluzând informațiile pe care trebuie să le furnizeze statele membre.
5a. Pentru resursele alocate în cadrul gestiunii partajate, monitorizarea și raportarea se bazează pe tipurile de intervenții prevăzute în anexa VI. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a reacționa la situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura implementarea efectivă a finanțării. [AM 122]
5b. Comisia acordă o atenție specială monitorizării acțiunilor întreprinse de țări terțe, în țări terțe sau în legătură cu țări terțe, în conformitate cu articolul 5 și cu articolul 12 alineatele (10) și (11). [AM 123]
Articolul 26
Evaluare
1. Comisia efectuează Până la 31 decembrie 2024, Comisia prezintă o evaluare la jumătatea perioadei și o evaluare retrospectivă a punerii în aplicare a prezentului regulament . Evaluarea la jumătatea perioadei analizează eficacitatea , eficiența, simplificarea și flexibilitatea fondului. Mai precis, aceasta include o evaluare a: , inclusiv a acțiunilor puse în aplicare în cadrul prezentului instrument. [AM 124]
(a) |
progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor prezentului regulament, luând în considerare toate informațiile pertinente disponibile, în special rapoartele anuale de performanță prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 30 și indicatorii de realizare și de rezultat stabiliți în anexa VIII; [AM 125] |
(b) |
valorii adăugate europene a acțiunilor și a operațiunilor puse în aplicare în cadrul acestui instrument; [AM 126] |
(c) |
contribuției instrumentului la răspunsul la provocările actuale și emergente de la frontierele externe și la dezvoltarea politicii comune în domeniul vizelor, precum și a utilizării instrumentului în vederea eliminării deficiențelor identificate în cadrul evaluării mecanismului Schengen și a evaluării vulnerabilităților; [AM 127] |
(d) |
relevanței continue și a caracterului adecvat ale măsurilor de punere în aplicare prevăzute în anexa II și a acțiunilor prevăzute în anexa III; [AM 128] |
(e) |
complementarității și coerenței dintre acțiunile sprijinite de acest instrument și sprijinul acordat de alte fonduri ale Uniunii. [AM 129] |
Evaluarea la jumătatea perioadei ia în considerare rezultatele evaluării retrospective în ceea ce privește impactul pe termen lung al instrumentului anterior de sprijin financiar pentru frontierele externe și vize, care face parte din Fondul pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020. [AM 130]
1a. Până la 31 ianuarie 2030, Comisia efectuează o evaluare retrospectivă. Până la aceeași dată, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare. Evaluarea retrospectivă include o evaluare a elementelor prevăzute la alineatul (1). În acest sens, efectele pe termen mai lung ale fondului sunt evaluate în vederea contribuției acestora la o decizie privind posibila reînnoire sau modificare a unui fond ulterior. [AM 131]
2. Evaluarea la jumătatea perioadei și evaluarea retrospectivă sunt efectuate în timp util, pentru a permite integrarea lor în procesul de luare a deciziilor, în conformitate cu calendarul stabilit la articolul 14 40 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] prezentul regulament . [AM 132]
2a. În evaluarea sa la jumătatea perioadei și în evaluarea retrospectivă, Comisia acordă o atenție deosebită evaluării acțiunilor întreprinse de către, în sau în legătură cu țările terțe, în conformitate cu articolul 5 și cu articolul 12 alineatele (10) și (11). [AM 133]
Subsecțiunea 2
Norme aplicabile gestiunii partajate
Articolul 27
Rapoarte anuale de performanță
1. Până la 15 februarie 2023 și până la aceeași dată din fiecare an ulterior până în 2031 inclusiv, statele membre prezintă Comisiei un raport anual de performanță, astfel cum este menționat la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC]. Raportul prezentat în 2023 se referă la punerea în aplicare a programului până la 30 iunie 2022. Statele membre publică aceste rapoarte pe un site internet dedicat și le transmit Parlamentului European și Consiliului. [AM 134]
2. Raportul anual de performanță cuprinde, în special, informații privind:
(a) |
progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului și realizarea obiectivelor de etapă și a țintelor, luând în considerare cele mai recente date, astfel cum se prevede la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] cumulative transmise Comisiei ; [AM 135] |
(aa) |
o defalcare a conturilor anuale ale programului național în recuperări, prefinanțare către beneficiarii finali și cheltuieli efectuate efectiv; [AM 136] |
(b) |
orice probleme care afectează performanța programului și măsurile luate pentru a le soluționa , inclusiv avize motivate emise de Comisie referitoare la o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolului 258 din TFUE ; [AM 137] |
(c) |
complementaritatea , coordonarea și coerența dintre acțiunile sprijinite de instrument și sprijinul acordat de alte fonduri ale Uniunii, în special cele desfășurate instrumentele de finanțare externă ale Uniunii și alte fonduri care asigură finanțare în țări terțe sau în legătură cu țări terțe; [AM 138] |
(d) |
contribuția programului la punerea în aplicare a acquis-ului relevant și a planurilor de acțiune relevante ale Uniunii; |
(da) |
conformitatea cu cerințele privind respectarea drepturilor fundamentale; [AM 139] |
(e) |
punerea în aplicare a acțiunilor legate de comunicare și vizibilitate; |
(f) |
îndeplinirea condițiilor favorizante și aplicarea acestora pe toată durata perioadei de programare. |
(fa) |
executarea proiectelor împreună cu o țară terță, într-o țară terță sau în legătură cu o țară terță. [AM 140] |
3. Comisia poate formula observații privind raportul anual de performanță în termen de două luni de la data primirii acestuia. În cazul în care Comisia nu prezintă observații în termenul respectiv, se consideră că raportul este acceptat. După acceptare, Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului rezumatele rapoartelor anuale de performanță și publică aceste rezumate ale rapoartelor anuale de performanță pe un site special. [AM 141]
4. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului articol, Comisia adoptă un act de punere în aplicare în care stabilește modelul pentru raportul anual de performanță. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 30 alineatul (2).
Articolul 28
Monitorizare și raportare
1. Monitorizarea și raportarea în conformitate cu titlul IV din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] se bazează pe tipurile de intervenții stabilite în tabelele 1, 2 și 3 din anexa VI. Pentru a aborda situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29 pentru a modifica anexa VI.
2. Indicatorii comuni sunt utilizați în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) și cu articolele 17 și 37 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC]. [AM 142]
CAPITOLUL III
DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII
Articolul 29
Exercitarea delegării de competențe
1. Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în condițiile prevăzute la prezentul articol.
2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 8, 12, 15, 25 și 28 se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2028. [AM 143]
3. Parlamentul European sau Consiliul poate pot revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolele 8, 12, 15, 25 și 28. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 144]
4. Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia se consultă cu experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016.
5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
6. Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 8, 12, 15, 25 și 28 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a exprimat obiecții în termen de două luni de la primirea notificării sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, ambele instituții au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 145]
Articolul 30
Procedura comitetului
1. Comisia este asistată de un comitet de coordonare pentru Fondul pentru azil și migrație, Fondul pentru securitate internă și instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
3. În cazul în care când comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare. Această dispoziție nu se aplică actului de punere în aplicare menționat la articolul 27 alineatul (4). [AM 146]
Articolul 31
Dispoziții tranzitorii
1. Prezentul regulament nu aduce atingere continuării sau modificării acțiunilor în cauză în cadrul instrumentului pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului pentru securitate internă aferent perioadei 2014-2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 515/2014, care continuă să se aplice acțiunilor în cauză până la finalizarea lor.
2. Pachetul financiar pentru instrument poate acoperi, de asemenea, cheltuielile cu asistența tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între instrument și măsurile adoptate în cadrul instrumentului anterior, și anume instrumentul pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului pentru securitate internă aferent perioadei 2014-2020, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) nr. 515/2014.
Articolul 32
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Acesta se aplică de la 1 ianuarie 2021.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.
Adoptat la …,
Pentru Parlamentul European,
Președintele
Pentru Consiliu,
Președintele
(1) JO C , , p. .
(2) JO C , , p. .
(3) Poziția Parlamentului European din 13 martie 2019.
(4) Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului (JO L 251, 16.9.2016, p. 1).
(5) COM(2015)0240, 13 mai 2015.
(6) http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/12/15/euco-conclusions-final/
(7) Concluziile Consiliului European , 22-23 iunie 2017.
(8) COM(2017)0794 final.
(9) Declarația Comisiei din 29 aprilie 2017 referitoare la gestionarea fluxurilor de persoane la frontierele dintre Slovenia și Croația.
(10) Recomandarea (UE) 2017/1804 a Comisiei din 3 octombrie 2017 privind punerea în aplicare a dispozițiilor Codului frontierelor Schengen referitoare la reintroducerea temporară a controalelor la frontierele interne în spațiul Schengen (JO L 259, 7.10.2017, p. 25).
(11) Regulamentul (UE) nr. 515/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize și de abrogare a Deciziei nr. 574/2007/CE (JO L 150, 20.5.2014, p. 143).
(12) JO L […], […], p.
(13) JO L […], […], p.
(14) JO L 144, 6.6.2007, p. 22.
(15) Regulamentul (UE) 2017/2226 din 30 noiembrie 2017 de instituire a Sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării ale resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor membre, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul aplicării legii și de modificare a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen și a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 și (UE) nr. 1077/2011(JO L 327, 9.12.2017, p. 20).
(16) Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS) (JO L 218, 13.8.2008, p. 60).
(17) COM(2016)0731, 16 noiembrie 2016.
(18) COM(2016)0272, 4 mai 2016.
(19) COM(2016)0881, 0882 și 0883, 21 decembrie 2016.
(20) COM(2017)0344, 29 iunie 2017.
(21) COM(2017)0794, 12 decembrie 2017.
(22) EUCO 22/15 CO EUR 8 CONCL 3.
(23) Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului din 7 octombrie 2013 de instituire a unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen (JO L 295, 6.11.2013, p. 27).
(24) JO L 236, 23.9.2003, p. 946.
(25) Regulamentul (CE) nr. 693/2003 al Consiliului din 14 aprilie 2003 de stabilire a unui document de facilitare a tranzitului (FTD), a unui document de facilitare a tranzitului feroviar (FRTD) și de modificare a Instrucțiunilor consulare comune și a Manualului comun (JO L 99, 17.4.2003, p. 8).
(26) Regulamentul (CE) nr. 694/2003 din 14 aprilie 2003 al Consiliului privind modele uniforme pentru documentul de facilitare a tranzitului (FTD) și documentul de facilitare a tranzitului feroviar (FRTD) prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 693/2003 (JO L 99, 17.4.2003, p. 15).
(27) JO L […], […], p.
(28) Regulamentul (CE) nr. 1406/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (JO L 208, 5.8.2002, p. 1).
(29) Regulamentul (CE) nr. 768/2005 al Consiliului din 26 aprilie 2005 de instituire a Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 128, 21.5.2005, p. 1).
(30) Regulamentul (UE) nr. 1052/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de instituire a Sistemului european de supraveghere a frontierelor (Eurosur) (JO L 295, 6.11.2013, p. 11).
(31) JO C , , p. .
(32) JO C , , p. .
(33) JO C […], […], p. […].
(34) Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).
(35) Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).
(36) Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).
(37) Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).
(38) Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).
(39) Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).
(40) Acordul interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016; JO L 123, 12.5.2016, p. 1.
(41) JO L 123, 12.5.2016, p. 1.
(42) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
(43) JO L 176, 10.7.1999, p. 36.
(44) Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 31).
(45) JO L 53, 27.2.2008, p. 52.
(46) Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).
(47) JO L 160, 18.6.2011, p. 21.
(48) Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).
(49) Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).
(50) JO L […], […], p.
(51) JO L […], […], p. .
(52) Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).
(53) Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 345, 31.12.2003, p. 90).
ANEXA I
Criterii de alocare a finanțării către programele care fac obiectul gestiunii partajate
1. |
Resursele disponibile menționate la articolul 10 sunt alocate între statele membre după cum urmează:
|
2. |
Resursele disponibile în temeiul punctului 1 litera (c) pentru frontierele terestre externe și frontierele maritime externe sunt defalcate între statele membre după cum urmează:
|
3. |
Ponderarea menționată la punctul 2 litera (a) se stabilește de către Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în conformitate cu punctul 11. |
4. |
Resursele disponibile pentru aeroporturi conform punctului 1 litera (c) sunt defalcate între statele membre în funcție de volumul de lucru din aeroporturile lor, astfel cum este stabilit în conformitate cu punctul 7 litera (b). |
5. |
Resursele disponibile pentru oficiile consulare conform punctului 1 litera (c) sunt defalcate între statele membre după cum urmează:
|
6. |
În scopul distribuirii resurselor conform punctului 1 litera (c), „frontiere maritime externe” înseamnă limita exterioară a mării teritoriale a statelor membre, astfel cum este definită în conformitate cu articolele 4 – 16 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării. Cu toate acestea, în cazul în care este necesară efectuarea cu regularitate a unor operațiuni pe rază lungă de acțiune pentru a preveni imigrația/intrarea ilegală neregulamentară , frontierele maritime externe se referă la limita exterioară a zonelor cu risc crescut. Definiția noțiunii „frontiere maritime externe” în acest sens se determină prin luarea în considerare a datelor operaționale din ultimii doi ani, astfel cum au fost furnizate de statele membre în cauză. Această definiție este utilizată exclusiv în scopul prezentului regulament. [AM 147] |
7. |
În scopul alocării inițiale a finanțării, evaluarea volumului de lucru se bazează pe cele mai recente valori medii referitoare la ultimele 36 de luni, disponibile la data aplicării prezentului regulament. În scopul evaluării la jumătatea perioadei, evaluarea volumului de lucru se bazează pe cele mai recente valori medii referitoare la ultimele 36 de luni, disponibile la data efectuării evaluării la jumătatea perioadei, în 2024. Evaluarea volumului de lucru se bazează pe următorii factori:
numărul de cereri de viză de scurtă ședere sau de tranzit aeroportuar. |
8. |
Cifra de referință pentru numărul de oficii consulare, astfel cum sunt menționate la punctul 5 litera (a), se calculează în conformitate cu informațiile din anexa 28 la Decizia C(2010) 1620 a Comisiei din 19 martie 2010 de instituire a Manualului privind prelucrarea cererilor de viză și modificarea vizelor eliberate.
În cazul în care statele membre nu au furnizat datele statistice menționate anterior, se utilizează cele mai recente date disponibile pentru statele membre respective. Dacă nu există date disponibile pentru un stat membru sau dacă un stat membru nu furnizează aceste informații doi ani la rând , cifra de referință este zero. [AM 151] |
9. |
Cifrele de referință pentru volumul de muncă la care se face referire:
|
10. |
Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă transmite Comisiei un raport cu privire la defalcarea resurselor în ceea ce privește frontierele terestre externe, frontierele maritime externe și aeroporturile, astfel cum se menționează la punctul 1 litera (c). Comisia publică raportul. [AM 153] |
11. |
În scopul alocării inițiale a finanțării, raportul menționat la punctul 10 identifică, pentru fiecare secțiune de frontieră, nivelul mediu al amenințării
impactului
pe baza celor mai recente valori medii referitoare la ultimele 36 de luni, disponibile la data aplicării prezentului regulament. În scopul evaluării la jumătatea perioadei, raportul menționat la punctul 10 identifică, pentru fiecare secțiune de frontieră, nivelul mediu al amenințării
impactului
pe baza celor mai recente valori medii referitoare la ultimele 36 de luni, disponibile la data efectuării evaluării la jumătatea perioadei, în 2024. Raportul determină următorii factori de ponderare specifici pentru fiecare secțiune, aplicând nivelurile de amenințare
impact
definite în Regulamentul (UE) nr. 1052/2013: [AM 154]
|
(1) Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO L 81, 21.3.2001, p. 1).
(2) Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (JO L 180, 29.6.2013, p. 60).
(3) Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO, L 243, 15.9.2009, p. 1)
ANEXA II
Măsuri de punere în aplicare
1. |
Instrumentul contribuie la realizarea obiectivului specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (a), prin axarea pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
|
2. |
Instrumentul contribuie la realizarea obiectivului specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (b), prin axarea pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
|
ANEXA III
Domeniul de aplicare al sprijinului
1. |
În cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (a), instrumentul sprijină în special:
|
2. |
În cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b), instrumentul va sprijini în special:
|
3. |
În cadrul obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (1), instrumentul sprijină în special:
|
(1) JO L […], […], p. .
ANEXA IV
Acțiuni eligibile pentru aplicarea unei rate de cofinanțare mai ridicate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) și articolul 12 alineatul (14)
(1) |
Achiziționarea de echipamente operaționale prin sisteme de achiziții comune cu Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, care urmează să fie puse la dispoziția Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru activitățile sale operaționale, în conformitate cu articolul 39 alineatul (14) din Regulamentul (UE) 2016/1624. |
(2) |
Măsuri de sprijinire a cooperării interinstituționale între un stat membru și o țară terță învecinată cu care UE are frontiere terestre sau maritime comune. |
(3) |
Dezvoltarea în continuare a poliției de frontieră și a gărzii de coastă la nivel european, prin consolidarea capacităților consolidării capacității comune, achiziții comune, stabilirea de standarde comune și orice alte măsuri de simplificare a cooperării și a coordonării dintre între statele membre și Agenția Europeană în vederea dezvoltării în continuare a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, astfel cum se precizează la punctul 1 litera (b) din anexa II. [AM 189] |
(4) |
Detașarea în comun a unor ofițeri de legătură în materie de imigrație, astfel cum se menționează în anexa III. |
(5) |
Măsuri de îmbunătățire a identificării și a sprijinirii victimelor traficului de persoane și de intensificare a cooperării transfrontaliere pentru identificarea traficanților în cadrul controlului la frontiere , inclusiv prin elaborarea și sprijinirea unor mecanisme eficace de protecție și îndrumare . [AM 190] |
(5a) |
Dezvoltarea de sisteme integrate de protecție a copiilor la frontierele externe și elaborarea de politici care vizează copiii migranți în general, inclusiv prin formare suficientă a personalului și schimb de bune practici între statele membre. [AM 191] |
(6) |
Măsuri de utilizare, transferare, testare și validare a noilor metodologii sau tehnologii, inclusiv a proiectelor-pilot menite să îmbunătățească calitatea datelor stocate în sistemele informatice în domeniul vizelor și al frontierelor și a măsurilor subsecvente proiectelor de cercetare în domeniul securității finanțate de Uniune, astfel cum se menționează în anexa III să-i permită persoanei vizate să își exercite mai bine dreptul la informare, de acces la informații, rectificare, ștergere și restricționare a prelucrării datelor în contextul acțiunilor care intră în domeniul de aplicare al acestui instrument . [AM 209] |
(6a) |
Măsuri care vizează identificarea, asistența imediată și îndrumarea persoanelor vulnerabile către servicii de protecție. [AM 193] |
(7) |
Măsuri pentru înființarea și operarea zonelor-hotspot în statele membre care se confruntă cu o presiune migratorie excepțională și disproporționată (existentă sau potențială). |
(8) |
Dezvoltarea în continuare a unor forme de cooperare între statele membre în ceea ce privește prelucrarea cererilor de viză, astfel cum se menționează la punctul 2 litera (c) din anexa II. |
(9) |
Consolidarea prezenței sau a reprezentării consulare a statelor membre în țările ai căror resortisanți trebuie să dețină viză, în special în țările în care nu există, în prezent, un consulat sau o reprezentanță a unui stat membru. |
ANEXA V
Indicatorii principali de performanță menționați la articolul 25 alineatul (1)
(a) |
Obiectivul specific nr. 1: sprijinirea unei gestionări europene integrate eficace a frontierelor la frontierele externe, puse în aplicare de poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european ca responsabilitate partajată a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă și a autorităților naționale responsabile cu gestionarea frontierelor, în scopul facilitării trecerii legale a frontierei, al prevenirii și al depistării imigrației ilegale neregulamentare și a criminalității transfrontaliere, precum și al gestionării eficace a fluxurilor de migrație; [AM 194]
|
(b) |
Obiectivul specific nr. 2: Sprijinirea politicii comune în domeniul vizelor pentru a asigura o abordare mai armonizată în rândul statelor membre în ceea ce privește eliberarea vizelor și în scopul facilitării călătoriilor în scopuri legitime și al prevenirii atenuării riscurilor în materie de migrație și de securitate: [AM 197]
|
ANEXA VI
Tipuri de intervenții
TABELUL 1: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA PRIVIND CÂMPUL DE INTERVENȚIE
|
|||
001 |
Verificări la frontiere |
||
002 |
Supravegherea frontierelor – active aeriene |
||
003 |
Supravegherea frontierelor – active terestre |
||
004 |
Supravegherea frontierelor – resurse maritime |
||
005 |
Supravegherea frontierelor – sisteme automatizate de supraveghere a frontierelor |
||
006 |
Supravegherea frontierelor – alte măsuri |
||
007 |
Măsuri tehnice și operaționale în spațiul Schengen, legate de controlul la frontiere |
||
008 |
Conștientizarea situației și schimbul de informații |
||
009 |
Analiza riscurilor |
||
010 |
Prelucrarea datelor și a informațiilor |
||
011 |
Zonele-hotspot |
||
011a |
Măsuri legate de identificarea și îndrumarea persoanelor vulnerabile [AM 199] |
||
011b |
Măsuri legate de identificarea și îndrumarea persoanelor care au nevoie de protecție internațională sau care doresc să o solicite [AM 200] |
||
012 |
Dezvoltarea poliției de frontieră și a gărzii de coastă la nivel european |
||
013 |
Cooperarea interinstituțională – nivel național |
||
014 |
Cooperarea interinstituțională – nivel european |
||
015 |
Cooperarea interinstituțională – cu țările terțe |
||
016 |
Detașarea unor ofițeri de legătură în materie de imigrație comuni |
||
017 |
Sisteme informatice la scară largă – Eurodac în scopul gestionării frontierelor |
||
018 |
Sisteme informatice la scară largă – Sistemul de intrare/ieșire (EES) |
||
019 |
Sisteme informatice la scară largă – sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) |
||
020 |
Sisteme informatice la scară largă – Sistemul de informații Schengen (SISII) |
||
021 |
Sisteme informatice la scară largă – Interoperabilitate |
||
022 |
Sprijin operațional – Gestionarea integrată a frontierelor |
||
023 |
Sprijin operațional – Sisteme informatice la scară largă în scopul gestionării frontierelor |
||
024 |
Sprijin operațional – Regimul special de tranzit |
||
|
|||
001 |
Îmbunătățirea procesului de prelucrare a cererilor de viză |
||
002 |
Îmbunătățirea eficacității, a unei culturi bazate pe munca în serviciul clientului și a securității în cadrul consulatelor |
||
003 |
Securitatea documentelor / consilieri în materie de documente |
||
004 |
Cooperare consulară |
||
005 |
Acoperire consulară |
||
006 |
Sisteme informatice la scară largă – Sistemul de informații privind vizele (VIS) |
||
007 |
Alte sisteme informatice în scopul prelucrării cererilor de viză |
||
008 |
Sprijin operațional – Politica comună în domeniul vizelor |
||
009 |
Sprijin operațional – Sisteme informatice la scară largă în scopul prelucrării cererilor de viză |
||
010 |
Sprijin operațional – Regimul special de tranzit |
||
010a |
Acordarea de vize umanitare [AM 201] |
||
|
|||
001 |
Informații și comunicații |
||
002 |
Pregătire, punere în aplicare, monitorizare și control |
||
003 |
Evaluare și studii, culegere de date |
||
003a |
Calitatea datelor și drepturile persoanelor vizate la informații, la accesul la datele lor cu caracter personal, la rectificarea, la ștergerea și la restricționarea prelucrării acestora [AM 202] |
||
004 |
Dezvoltarea capacităților |
TABELUL 2: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA PRIVIND TIPUL ACȚIUNII
001 |
infrastructuri și clădiri |
002 |
mijloace de transport |
003 |
alte echipamente operaționale |
004 |
sisteme de comunicații |
005 |
sisteme informatice |
006 |
formare |
007 |
schimb de bune practici – între statele membre |
008 |
schimb de bune practici – cu țările terțe |
009 |
trimiterea de experți în teren |
010 |
studii, validări de concepte, proiecte-pilot și acțiuni similare |
011 |
activități de comunicare |
012 |
elaborarea unor instrumente și metode statistice și a unor indicatori statistici |
013 |
punerea în aplicare a proiectelor de cercetare sau alte măsuri subsecvente |
TABELUL 3: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA PRIVIND MODALITĂȚILE DE PUNERE ÎN APLICARE
001 |
Acțiune specifică |
002 |
Asistența de urgență |
003 |
Acțiuni enumerate în anexa IV |
004 |
Punerea în aplicare a recomandărilor evaluării Schengen |
005 |
Punerea în aplicare a recomandărilor evaluării vulnerabilității |
006 |
Cooperarea cu țările terțe |
007 |
Acțiuni în țări terțe |
ANEXA VII
Acțiuni eligibile pentru sprijin operațional
(a) |
În cadrul obiectivului specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (a), sprijinul operațional acoperă următoarele costuri, cu condiția ca acestea să nu fie acoperite de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în contextul activităților sale operaționale:
Un stat membru gazdă în sensul articolului 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2016/1624 poate utiliza sprijinul operațional pentru a-și acoperi cheltuielile de funcționare pentru participarea sa la activitățile operaționale menționate la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2016/1624 și care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, sau în scopul propriilor activități de control la frontierele naționale. |
(b) |
În cadrul obiectivului specific stabilit la articolul 3 alineatul (2) litera (b), sprijinul operațional se referă la:
|
(c) |
În cadrul obiectivului de politică stabilit la articolul 3 alineatul (1), sprijinul operațional se referă la:
|
(d) |
În plus față de cele de mai sus, sprijinul operațional în cadrul programului pentru Lituania furnizează sprijin în conformitate cu articolul 16 alineatul (1). |
ANEXA VIII
Indicatorii de realizare și rezultat menționați la articolul 25 alineatul (3)
(a) |
Obiectivul specific nr. 1: sprijinirea unei gestionări europene integrate eficace a frontierelor la frontierele externe, puse în aplicare de poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european ca responsabilitate partajată a Agenției Europene pentru Paza de Frontieră și de Coastă și a autorităților naționale responsabile cu gestionarea frontierelor, în scopul facilitării trecerii legale a frontierei, al prevenirii și al depistării imigrației ilegale neregulamentare și a criminalității transfrontaliere, precum și al gestionării eficace a fluxurilor de migrație; [AM 204]
|
(b) |
Obiectivul specific nr. 2: Sprijinirea politicii comune în domeniul vizelor pentru a asigura o abordare mai armonizată în rândul statelor membre în ceea ce privește eliberarea vizelor și în scopul facilitării călătoriilor în scopuri legitime și al prevenirii atenuării riscurilor în materie de migrație și de securitate: [AM 205]
|
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/451 |
P8_TA(2019)0177
Instituirea Fondului pentru securitate internă ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru securitate internă (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/64)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0472), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0267/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0115/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0250
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru securitate internă
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),
întrucât:
(1) |
Asigurarea securității interne, În condițiile în care este de securitatea națională rămâne competența exclusivă a statelor membre, protejarea sa necesită cooperarea și coordonarea la nivelul Uniunii. Securitatea internă este un efort comun la care ar trebui să contribuie împreună instituțiile UE, agențiile relevante ale Uniunii și statele membre , cu ajutorul sectorului privat și al societății civile . În perioada 2015-2020, Comisia, Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European au definit priorități comune, descrise în Agenda europeană privind securitatea din aprilie 2015 (2), care au fost reafirmate de Consiliu în Strategia reînnoită de securitate internă din iunie 2015 (3) și de Parlamentul European în rezoluția sa din iulie 2015 (4) , și anume prevenirea și combaterea terorismului și prevenirea radicalizării, inclusiv a radicalizării online, a extremismului violent, a intoleranței și a discriminării . Această strategie comună a urmărit să ofere un cadru strategic pentru activitățile desfășurate la nivelul Uniunii în domeniul securității interne și a definit principalele priorități de acțiune pentru a asigura un răspuns eficace al Uniunii la amenințările la adresa securității în perioada 2015-2020, și anume combaterea terorismului și prevenirea radicalizării, dezmembrarea rețelelor de criminalitate organizată și lupta împotriva criminalității informatice. [AM 1] |
(2) |
În Declarația de la Roma, semnată la 25 septembrie martie 2017, liderii celor 27 de state membre , Consiliul European, Parlamentul European și Comisia Europeană și-au afirmat angajamentul de a construi o Uniune sigură și securizată, în care toți cetățenii se simt în siguranță și se pot deplasa liber, în care frontierele externe sunt securizate, cu o politică în materie de migrație eficace, responsabilă și viabilă, conformă cu normele internaționale, precum și o Europă care este hotărâtă să combată terorismul și criminalitatea organizată. [AM 2] |
(3) |
Consiliul European din 15 decembrie 2016 a îndemnat statele membre să continue să asigure interoperabilitatea sistemelor de informații și a bazelor de date ale UE. Consiliul European din 23 iunie 2017 a subliniat necesitatea îmbunătățirii interoperabilității între bazele de date, iar la 12 decembrie 2017, Comisia a adoptat o Propunere de regulament privind instituirea unui cadru de interoperabilitate între sistemele de informații ale UE (cooperare polițienească și judiciară, azil și migrație) (5). |
(4) |
Obiectivul Uniunii de a asigura un nivel ridicat de securitate în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție, în conformitate cu articolul 67 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să se realizeze, printre altele, prin măsuri de prevenire și de combatere a criminalității, precum și prin măsuri de coordonare și cooperare între autoritățile de aplicare a legii și alte autorități naționale din statele membre, inclusiv cu alte agenții și organisme relevante ale Uniunii, precum și cu țările terțe și organizațiile internaționale relevante. |
(5) |
Pentru realizarea acestui obiectiv, ar trebui să fie întreprinse acțiuni la nivelul Uniunii pentru a proteja persoanele , spațiile publice și bunurile infrastructura critică în fața amenințărilor cu un caracter transnațional tot mai pregnant și pentru a sprijini activitatea desfășurată de autoritățile competente ale statelor membre. Terorismul, criminalitatea gravă și organizată, criminalitatea itinerantă, traficul de arme și de droguri, corupția, spălarea banilor, criminalitatea informatică, exploatarea sexuală, inclusiv a copiilor, amenințările hibride și cele chimice, biologice, radiologice și nucleare, traficul de persoane și de arme, printre altele, continuă să constituie fie o provocare la adresa securității interne și a pieței interne a Uniunii. [AM 3] |
(5a) |
Fondul ar trebui să ofere sprijin financiar pentru a aborda provocările emergente pe care le implică creșterea semnificativă a dimensiunii anumitor tipuri de infracțiuni, cum ar fi frauda cu mijloace de plată, exploatarea sexuală a copiilor și traficul de arme, care sunt comise prin internet în ultimii ani („infracțiuni înlesnite de spațiul cibernetic”). [AM 4] |
(6) |
Finanțarea de la bugetul Uniunii ar trebui să se axeze pe activitățile în care intervenția Uniunii poate aduce valoare adăugată comparativ cu acțiunea individuală a statelor membre. În conformitate cu articolul 84 și cu articolul 87 alineatul (2) din TFUE, finanțarea ar trebui să sprijine măsurile de promovare și de sprijinire a acțiunilor statelor membre în domeniul prevenirii criminalității , al formării comune și al cooperării polițienești și judiciare care implică toate autoritățile competente ale statelor membre și agențiile Uniunii , în special în ceea ce privește schimbul de informații, intensificarea cooperării operaționale și sprijinirea eforturilor de consolidare a capacităților de combatere și de prevenire a criminalității. Fondul nu ar trebui să sprijine costurile de funcționare și activitățile legate de atribuțiile esențiale ale statelor membre în ceea ce privește menținerea legii și a ordinii și garantarea securității interne și naționale, astfel cum se menționează la articolul 72 din TFUE. [AM 5] |
(7) |
Pentru a menține integritatea spațiului Schengen și a spațiului pieței interne a UE în ansamblu, precum și pentru a consolida funcționarea acestuia, statele membre au, de la 6 aprilie 2017, obligația să efectueze verificări sistematice în bazele de date relevante cu privire la cetățenii UE care trec frontierele externe ale UE. În plus, Comisia a emis o recomandare adresată statelor membre de a utiliza mai bine verificările polițienești și cooperarea transfrontalieră. Solidaritatea între statele membre, claritatea în ceea ce privește împărțirea sarcinilor, respectarea drepturilor și a libertăților fundamentale și a statului de drept, acordarea unei atenții deosebite perspectivei globale și asigurarea coerenței necesare cu dimensiunea externă a securității ar trebui să fie principiile de bază care guvernează acțiunea Uniunii și a statelor membre în vederea construirii unei uniuni a securității efective și reale. [AM 6] |
(8) |
Pentru a contribui la construirea și transpunerea în realitate a unei uniuni a securității efective și reale, care să asigure un nivel înalt de securitate internă în întreaga Uniune Europeană, ar trebui să se acorde statelor membre sprijin financiar adecvat din partea Uniunii, prin înființarea și gestionarea unui Fond pentru securitate internă („fondul”). |
(9) |
Fondul ar trebui pus în aplicare cu respectarea deplină a valorilor Uniunii consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), a drepturilor și a principiilor consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și a obligațiilor internaționale asumate de Uniune în materie de drepturi fundamentale. În special, prezentul regulament urmărește să asigure respectarea deplină a drepturilor fundamentale, cum ar fi demnitatea umană, dreptul la viață, interzicerea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane sau degradante, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, drepturile copiilor și dreptul la o cale de atac eficientă. Acesta urmărește, de asemenea, să promoveze aplicarea principiului nediscriminării. [AM 7] |
(10) |
În temeiul articolului 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), fondul ar trebui să sprijine activitățile care asigură protecția copiilor împotriva violenței, a abuzurilor, a exploatării și a neglijenței. Fondul ar trebui, de asemenea, să sprijine măsurile de protecție și de asistență acordate copiilor care sunt martori sau victime, în special copiilor neînsoțiți sau copiilor care au nevoie de tutelă. |
(10a) |
Sensibilizarea personalului din organele de aplicare a legii cu privire la aspectele legate de orice formă de rasism, inclusiv cu privire la antisemitism și la ostilitatea față de romi, este un factor determinant pentru succesul securității interne. Prin urmare, în domeniul de aplicare al fondului trebuie incluse măsuri de formare și de educație destinate personalului din organele de aplicare a legii, pentru a îmbunătăți capacitatea de consolidare a încrederii la nivel local. [AM 8] |
(11) |
În conformitate cu prioritățile comune identificate la nivelul Uniunii pentru a asigura un nivel ridicat de securitate în Uniune, fondul va sprijini acțiunile menite să abordeze principalele amenințări la adresa securității, în special prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent, inclusiv a radicalizării, intoleranței și discriminării, a criminalității grave și organizate, a criminalității informatice, precum și să acorde asistență și protecție victimelor infracțiunilor și să protejeze infrastructurile critice . Fondul va garanta faptul că Uniunea și statele sale membre dispun de mijloacele necesare pentru a răspunde, de asemenea, evoluției amenințărilor și amenințărilor noi , de exemplu traficul, inclusiv prin canalele online, amenințările hibride, precum și cele chimice, biologice, radiologice și nucleare, în vederea realizării unei veritabile uniuni a securității. Acest lucru ar trebui realizat prin acordarea de asistență financiară, pentru a sprijini îmbunătățirea schimbului de informații, a spori cooperarea operațională și a îmbunătăți capacitățile naționale și colective. [AM 9] |
(12) |
În cadrul cuprinzător al fondului, asistența financiară acordată prin intermediul fondului ar trebui să sprijine în special schimbul de informații și accesul la informații, precum și activitățile de cooperare polițienească și judiciară și de prevenire în domenii precum criminalitatea gravă și organizată, traficul ilicit de arme, corupția, spălarea de bani, traficul de droguri, infracțiunile împotriva mediului, schimbul terorismul, traficul de informații persoane, exploatarea refugiaților și accesul la informații, terorismul, traficul de persoane, a imigranților ilegali , exploatarea gravă prin muncă, exploatarea imigrației ilegale, exploatarea sexuală sexuală și abuzul sexual , inclusiv cea a copiilor și femeilor , distribuirea de imagini cu abuzuri asupra copiilor și pornografia infantile de pornografie infantilă , precum și criminalitatea informatică. Fondul ar trebui să sprijine, de asemenea, protecția persoanelor, a spațiilor publice și a infrastructurii critice împotriva incidentelor legate de securitate, precum și gestionarea eficace a riscurilor și a crizelor legate de securitate, inclusiv prin formarea comună, dezvoltarea de politici comune (strategii, cicluri de elaborare a politicilor, programe și planuri de acțiune), prin legislație și prin cooperarea practică. [AM 10] |
(12a) |
Fondul ar trebui să ofere asistență autorităților de aplicare a legii, indiferent de structura lor de organizare în temeiul dreptului național. Din acest motiv, acțiunile care implică forțe militare cu sarcini de securitate internă ar trebui, de asemenea, să fie eligibile pentru sprijin din partea fondului, în măsura în care astfel de acțiuni contribuie la realizarea obiectivelor specifice ale fondului. În situații de urgență și pentru a aborda și a preveni riscurile grave la adresa securității publice, inclusiv în urma unui atac terorist, acțiunile forțelor militare de pe teritoriul statului membru ar trebui să fie eligibile pentru sprijin din partea fondului. Acțiunile de menținere a păcii sau de apărare în afara teritoriului statului membru nu ar trebui în niciun caz să fie eligibile pentru a primi asistență din partea fondului. [AM 11] |
(13) |
Fondul ar trebui să se bazeze pe rezultatele obținute și pe investițiile realizate cu sprijinul instrumentelor financiare care l-au precedat: programul „Prevenirea și combaterea infracționalității” (ISEC) și programul „Prevenirea, pregătirea și gestionarea consecințelor terorismului și ale altor riscuri legate de securitate” (CIPS), aferente perioadei 2007-2013, și Instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor din cadrul Fondului pentru securitate internă, aferent perioadei 2014-2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 513/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (6), iar sfera sa ar trebui extinsă pentru a ține seama de noile evoluții. |
(14) |
Se impune maximizarea impactului finanțării acordate de Uniune prin mobilizarea și punerea în comun a resurselor financiare publice și private, precum și prin valorificarea efectului de pârghie al acestora. Fondul ar trebui să promoveze și să încurajeze participarea activă și utilă și implicarea sporită a societății civile, inclusiv a organizațiilor neguvernamentale, precum și a sectorului industrial european în procesul de dezvoltare și punere în aplicare a politicii de securitate , îndeosebi în ceea ce privește securitatea cibernetică , inclusiv, dacă este cazul, cu implicarea altor actori relevanți, a agențiilor Uniunii și a altor organisme ale Uniunii, a țărilor terțe și a organizațiilor internaționale în legătură cu obiectivul fondului. Cu toate acestea, ar trebui să se garanteze faptul că sprijinul din partea fondului nu este utilizat pentru a delega unor actori privați sarcini statutare sau publice. [AM 12] |
(15) |
În cadrul cuprinzător al strategiei antidrog a Uniunii, care sprijină o abordare echilibrată, bazată pe reducerea simultană a ofertei și a cererii, asistența financiară oferită în cadrul fondului ar trebui să sprijine toate acțiunile menite să prevină și să combată traficul de droguri (reducerea cererii și a ofertei), în special măsurile care vizează producerea, fabricarea, extragerea, vânzarea, transportul, importul și exportul de droguri ilegale, inclusiv deținerea și cumpărarea acestora cu scopul de a desfășura activități de trafic de droguri. Fondul ar trebui să acopere în special aspectele de prevenire ale politicii în materie de droguri. Pentru a aduce noi sinergii și claritate în domeniul politicii în materie de droguri, aceste elemente ale obiectivelor în materie de droguri care, în perioada 2014-2020, intrau sub incidența programului „Justiție” ar trebui să fie integrate în cadrul fondului. |
(16) |
Pentru a se garanta faptul că fondul are o contribuție eficace la asigurarea unui nivel mai ridicat de securitate internă în întreaga Uniune Europeană și la construirea unei veritabile uniuni a securității, acesta ar trebui să fie utilizat într-un mod care să aducă un maximum de valoare adăugată europeană acțiunilor statelor membre. [AM 13] |
(17) |
În interesul asigurării solidarității în cadrul Uniunii și în spiritul responsabilității comune pentru securitatea acesteia, în cazul în care sunt identificate deficiențe sau riscuri, mai ales în urma unei evaluări Schengen, statul membru în cauză ar trebui să abordeze în mod corespunzător respectivele deficiențe sau riscuri prin utilizarea resurselor disponibile în cadrul programului său pentru a da curs recomandărilor adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului (7). |
(18) |
Pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor fondului, statele membre ar trebui să se asigure că prioritățile programelor lor abordează obiectivele contribuie la realizarea obiectivelor specifice ale fondului, că prioritățile alese sunt aliniate la măsurile de punere în aplicare prevăzute în anexa II la articolul 3a și că alocarea resurselor între obiective este proporțională provocărilor și nevoilor și este de așa natură încât permite atingerea obiectivului general al politicii. [AM 14] |
(19) |
Ar trebui să se urmărească asigurarea sinergiilor, a coerenței și a eficienței cu alte fonduri ale UE și ar trebui să se evite suprapunerile dintre acțiuni. |
(20) |
Fondul ar trebui să fie coerent și complementar cu alte programe financiare ale Uniunii din domeniul securității. Se va încerca să se asigure sinergii în special cu Fondul pentru azil și migrație, cu Fondul de gestionare integrată a frontierelor, alcătuit din instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize, instituit prin Regulamentul (UE) X și din instrumentul pentru echipamente de control vamal, instituit prin Regulamentul (UE) X, precum și cu celelalte fonduri ale politicii de coeziune care intră sub incidența Regulamentului (UE) X [RDC], cu componenta de cercetare în domeniul securității a programului Orizont Europa, instituit prin Regulamentul (UE) X, cu programul „Drepturi și valori”, instituit prin Regulamentul X, cu programul „Justiție”, instituit prin Regulamentul (UE) X, cu programul „Europa digitală”, instituit prin Regulamentul (UE) X și cu programul InvestEU, instituit prin Regulamentul (UE) X. Ar trebui să se asigure sinergii în special cu privire la securitatea infrastructurii și a spațiilor publice, cu privire la securitatea informatică , protecția victimelor și la prevenirea extremismului violent, inclusiv a radicalizării. Existența unor mecanisme eficace de coordonare este esențială pentru a asigura potențialul maxim de îndeplinire a obiectivelor de politică, pentru a exploata economiile de scară și a evita suprapunerile între acțiuni. [AM 15] |
(21) |
Măsurile desfășurate în țările terțe și în legătură cu țările terțe care sunt finanțate cu sprijin din partea fondului ar trebui să fie întreprinse în deplină sinergie, coerență și complementaritate cu alte acțiuni derulate în afara Uniunii care beneficiază de sprijin din partea instrumentelor Uniunii de finanțare externă. Mai exact, la punerea în aplicare a acestor acțiuni, ar trebui să se urmărească în special asigurarea coerenței depline cu principiile și obiectivele generale ale acțiunilor externe, ale politicii externe ale Uniunii și ale politicii de ajutor pentru dezvoltare cu privire la țara sau la regiunea în cauză. În ceea ce privește dimensiunea externă, fondul ar trebui să consolideze cooperarea cu țările terțe în domeniile de interes pentru securitatea internă a Uniunii, cum ar fi lupta împotriva terorismului și a radicalizării, cooperarea cu autoritățile de aplicare a legii din țările terțe în lupta împotriva terorismului (inclusiv prin detașări și echipe comune de anchetă) , a traficului, în special cel cu arme, droguri, specii pe cale de dispariție și bunuri culturale , a criminalității grave și organizate și a corupției, a traficului de persoane și a introducerii ilegale de migranți. [AM 16] |
(22) |
Finanțarea de la bugetul Uniunii ar trebui să se axeze pe activitățile în care intervenția Uniunii poate aduce valoare adăugată comparativ cu acțiunea individuală a statelor membre. Dată fiind dimensiunea transfrontalieră intrinsecă a securității, se impune o intervenție fermă și coordonată din partea Uniunii. Sprijinul financiar furnizat în temeiul prezentului regulament va contribui în special la consolidarea capacităților naționale și ale Uniunii în domeniul securității. |
(23) |
Se poate considera că un stat membru nu respectă acquis-ul relevant al Uniunii în ceea ce privește utilizarea sprijinului operațional oferit în cadrul prezentului fond dacă acesta nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor în domeniul securității, dacă există un risc clar de încălcare gravă de către respectivul stat membru a valorilor Uniunii în contextul punerii în aplicare a acquis-ului privind securitatea sau dacă un raport de evaluare efectuat în cadrul mecanismului de evaluare și de monitorizare Schengen a identificat deficiențe în domeniul relevant. |
(23a) |
În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. X al Parlamentului European și al Consiliului (8) , Uniunea ar trebui să ia măsuri pentru a-și proteja bugetul în cazul în care se constată o deficiență generalizată în ceea ce privește statul de drept într-un stat membru. Regulamentul (UE) nr. X ar trebui să se aplice acestui fond. [AM 17] |
(24) |
Fondul ar trebui să reflecte necesitatea unei flexibilități și a unei simplificări sporite, respectând, totodată, cerințele în materie de previzibilitate și asigurând o repartizare echitabilă și transparentă a resurselor în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute de prezentul regulament. Punerea în aplicare a fondului ar trebui să fie ghidată de principiile eficienței, eficacității și calității cheltuielilor. În plus, punerea în aplicare a fondului ar trebui să fie cât se poate de simplă. [AM 18] |
(25) |
Prezentul regulament ar trebui să stabilească sumele inițiale care să fie acordate statelor membre, calculate pe baza criteriilor prevăzute în anexa I. |
(26) |
Aceste sume inițiale ar trebui să constituie punctul de plecare pentru investițiile pe termen lung ale statelor membre în domeniul securității. Pentru a ține seama de evoluția amenințărilor interne și externe la adresa securității față de situația inițială, ar trebui să se aloce statelor membre o sumă suplimentară la jumătatea perioadei, calculată pe baza celor mai recente date statistice disponibile, astfel cum se reflectă în cheia de repartizare, ținându-se seama de stadiul de punere în aplicare a programului. [AM 19] |
(26a) |
Infrastructura critică pe care statele membre trebuie să o protejeze ar trebui luată în considerare atunci când se alocă resursele disponibile ale fondului. [AM 20] |
(27) |
Întrucât provocările în domeniul securității sunt într-o evoluție continuă, este necesar să se adapteze alocarea finanțării în funcție de evoluția amenințărilor interne și externe la adresa securității și să se direcționeze finanțarea către prioritățile care aduc cea mai mare valoare adăugată pentru Uniune. Pentru a răspunde unor necesități urgente, evoluției politicilor și a priorităților Uniunii și pentru a direcționa finanțarea către acțiunile cu o valoare adăugată europeană ridicată, o parte din finanțare va fi alocată, periodic, acțiunilor specifice, acțiunilor Uniunii și asistenței de urgență prin intermediul unei facilități tematice. [AM 21] |
(28) |
Statele membre ar trebui să fie încurajate, printr-o contribuție mai mare din partea Uniunii, să își utilizeze o parte din alocarea corespunzătoare programelor lor pentru a finanța acțiunile enumerate în anexa IV , în principal datorită valorii lor adăugate europene ridicate sau caracterului lor prioritar pentru Uniune . [AM 22] |
(29) |
O parte din resursele disponibile în cadrul fondului ar putea, de asemenea, să fie distribuită în scopul punerii în aplicare a acțiunilor specifice care necesită un efort de cooperare între statele membre sau în cazul în care noi evoluții în Uniune necesită punerea la dispoziție de finanțare suplimentară pentru unul sau mai multe state membre. Aceste acțiuni specifice ar trebui definite de Comisie în cadrul programelor sale de lucru. |
(30) |
Fondul ar trebui să contribuie la sprijinirea costurilor operaționale legate de securitatea internă și ar trebui să permită statelor membre să mențină capacități care sunt esențiale pentru Uniune în ansamblul său. Acest sprijin constă în rambursarea integrală a unora dintre costurile specifice legate de obiectivele fondului și ar trebui să constituie o parte integrantă a programelor statelor membre. |
(31) |
Pentru a completa punerea în aplicare a obiectivului de politică al acestui fond la nivel național prin intermediul programelor statelor membre, fondul ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin pentru acțiunile la nivelul Uniunii. Acțiunile respective ar trebui să urmărească scopuri strategice globale care să se înscrie în domeniul de intervenție al fondului, legate de analiza politicilor și de inovare, de învățarea reciprocă transnațională și de parteneriatele transnaționale, precum și de testarea a noi inițiative și acțiuni în întreaga Uniune sau între anumite state membre. În acest sens, ar trebui încurajată cooperarea între serviciile de informații ale statelor membre pentru a asigura schimbul de informații necesar pentru a spori eficacitatea luptei împotriva terorismului, precum și a criminalității grave și a criminalității organizate, precum și pentru a contribui la o mai bună înțelegere a naturii lor transfrontaliere. Fondul ar trebui să sprijine eforturile statelor membre de a face schimb de bune practici și de a încuraja formarea comună pentru a contribui la dezvoltarea unei culturi a cooperării între serviciile de informații, precum și a încrederii reciproce între serviciile de informații și Europol . [AM 23] |
(32) |
În vederea consolidării capacității Uniunii de a reacționa imediat la incidentele legate de securitate sau la amenințările nou apărute la adresa Uniunii, ar trebui să se poată acorda asistență de urgență, în conformitate cu cadrul stabilit în prezentul regulament. Asistența de urgență ar trebui, prin urmare, să nu fie furnizată pentru a sprijini măsuri pur contingente și măsuri pe termen lung sau pentru a aborda situații în care urgența de a acționa decurge din organizarea administrativă inadecvată și din planificarea operațională insuficientă a autorităților competente. |
(33) |
Pentru a asigura flexibilitatea de acțiune necesară și pentru a răspunde nevoilor care apar, ar trebui să se ia măsurile necesare pentru a permite agențiilor descentralizate să beneficieze de mijloace financiare suplimentare adecvate pentru a îndeplini anumite sarcini de urgență. În situațiile în care sarcina care trebuie îndeplinită este, prin natura ei, într-atât de urgentă încât o modificare a bugetelor lor nu ar putea fi finalizată în timp util, agențiile descentralizate ar trebui să poată beneficia de asistență de urgență, inclusiv sub formă de granturi, în conformitate cu prioritățile și inițiativele identificate la nivelul Uniunii de către instituțiile UE. |
(33a) |
Având în vedere caracterul transnațional al acțiunilor Uniunii și pentru a promova coordonarea acțiunilor în vederea îndeplinirii obiectivului asigurării în Uniune a celui mai ridicat nivel de securitate, agențiile descentralizate ar trebui, de asemenea, să fie eligibile ca beneficiari ai acțiunii Uniunii, inclusiv sub formă de granturi. Un astfel de sprijin ar trebui să fie în concordanță cu prioritățile și inițiativele identificate la nivelul Uniunii de către instituțiile Uniunii pentru a asigura o valoare adăugată europeană. [AM 24] |
(34) |
Obiectivele de politică ale prezentului fond vor fi abordate, de asemenea, prin instrumentele financiare și garanția bugetară din cadrul componentelor de politică ale programului InvestEU. Sprijinul financiar ar trebui să fie utilizat pentru a aborda, în mod proporțional, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții sub nivelul optim, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună peste finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să prezinte o valoare adăugată europeană clară. |
(35) |
Prezentul regulament stabilește, pentru Fondul pentru securitate internă (FSI), un pachet financiar care constituie valoarea de referință privilegiată, în sensul punctului x din Acordul interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în domeniul bugetar și buna gestiune financiară (9), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în timpul procedurii bugetare anuale. |
(36) |
Regulamentul (UE, Euratom) nr. [noul RF] (10) („Regulamentul financiar”) se aplică acestui fond. Acesta prevede norme privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv norme privind granturile, premiile, achizițiile publice, execuția indirectă, asistența financiară, instrumentele financiare și garanțiile bugetare. Pentru a se asigura punerea în aplicare coerentă a programelor de finanțare ale Uniunii, Regulamentul financiar trebuie să se aplice acțiunilor care vor fi executate în cadrul gestiunii directe sau indirecte cu sprijin din partea FSI. |
(37) |
În vederea punerii în aplicare a acțiunilor în cadrul gestiunii partajate, fondul ar trebui să facă parte dintr-un cadru coerent format din prezentul regulament, Regulamentul financiar și Regulamentul (UE) nr. X [RDC] (11). În cazul unor dispoziții contradictorii, prezentul regulament ar trebui să prevaleze asupra dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. X [RDC]. [AM 159] |
(38) |
Regulamentul (UE) nr. X [RDC] stabilește cadrul de acțiune pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european plus (FSE+), Fondul de coeziune, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI), Fondul pentru securitate internă (FSI) și instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize din cadrul Fondului de gestionare integrată a frontierelor (FGIF) și stabilește în special normele privind programarea, monitorizarea și evaluarea, gestionarea și controlul fondurilor Uniunii executate în cadrul gestiunii partajate. În plus, este necesar să se precizeze în prezentul regulament obiectivele Fondului pentru securitate internă și să se prevadă dispoziții specifice privind activitățile care pot fi finanțate cu sprijin din partea acestui fond. [AM 26] |
(38a) |
Pentru a garanta că fondul sprijină acțiuni care vizează toate obiectivele specifice ale fondului și că alocarea resurselor între obiective este proporțională cu provocările și nevoile, astfel încât obiectivele să poată fi îndeplinite, ar trebui definit un procent minim de alocare din fond pentru fiecare obiectiv specific al fondului, atât pentru programele naționale, cât și pentru facilitatea tematică. [AM 27] |
(39) |
Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele acțiunilor și de a oferi rezultate, ținându-se seama în special de costurile controalelor, de sarcina administrativă și de riscul preconizat de neconformitate. Ar trebui să se aibă, de asemenea, în vedere utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și recurgerea la o finanțare nelegată de costuri, astfel cum se prevede la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar. |
(40) |
În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (12), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2988/95 al Consiliului (13), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (14) și cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului (15), interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri proporționale, printre care se numără prevenirea, detectarea, corectarea și investigarea neregulilor și a cazurilor de fraudă, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, acolo unde este cazul, impunerea de sancțiuni administrative și/sau penale . În special, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 și cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă infracțiune care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului, Parchetul European poate ancheta și trimite în judecată cazuri de fraudă și alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii, conform prevederilor Directivei (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (16). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii și să acorde accesul și drepturile necesare Comisiei, OLAF, EPPO și Curții de Conturi Europene (CCE), asigurându-se totodată că orice parte terță implicată în executarea fondurilor Uniunii acordă drepturi echivalente. Statele membre cooperează pe deplin și oferă toată asistența necesară instituțiilor, agențiilor și organismelor Uniunii pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii. Rezultatele investigațiilor privind neregulile sau fraudele legate de fond ar trebui puse la dispoziția Parlamentului European. [AM 28] |
(41) |
Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceste norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții, premii și execuție indirectă și prevăd controlul răspunderii actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE vizează, de asemenea, protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, întrucât respectarea statului de drept reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru buna gestiune financiară și pentru eficacitatea finanțării din partea UE. |
(42) |
În temeiul articolului 94 din Decizia 2013/755/UE a Consiliului (17), persoanele și entitățile stabilite în țări și teritorii de peste mări (TTPM) sunt eligibile pentru a beneficia de finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor fondului și sub rezerva unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care este legată țara respectivă sau teritoriul respectiv. |
(43) |
În temeiul articolului 349 din TFUE și în conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE” (18) , aprobată de Consiliu în cadrul concluziilor sale din 12 aprilie 2018, statele membre în cauză ar trebui să se asigure că programele lor naționale abordează amenințările specifice cu care se confruntă regiunile ultraperiferice. Fondul sprijină aceste state membre cu resurse adecvate pentru a veni în ajutorul acestor regiuni, în funcție de necesități. [AM 29] |
(44) |
În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (19), este necesar să se evalueze prezentul fond pe baza informațiilor colectate cu ajutorul unor cerințe de monitorizare specifice, evitându-se totodată o reglementare excesivă și impunerea unor sarcini administrative excesive, în special asupra statelor membre. După caz, aceste cerințe pot include indicatori cuantificabili, ca bază a evaluării impactului fondului pe teren. Pentru a măsura realizările fondului, ar trebui să se instituie indicatori și ținte conexe în legătură cu fiecare dintre obiectivele specifice ale fondului. Aceștia ar trebui să includă indicatori calitativi și cantitativi. [AM 30] |
(45) |
Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și cu angajamentul față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, prezentul fond va contribui la integrarea acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice și la atingerea țintei globale ca 25 % din cheltuielile de la bugetul UE să sprijine îndeplinirea obiectivelor din domeniul climei. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și punerii în aplicare a fondului, iar ulterior acestea vor fi reevaluate în cadrul evaluărilor și al procedurilor de evaluare relevante în perioada CFM 2021-2027 și a unei ținte anuale de 30 % cât mai rapid posibil, dar nu mai târziu de 2027 . [AM 31] |
(46) |
Comisia și statele membre ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a fondului cu ajutorul acestor indicatori și al raportării financiare, în conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) nr. X [RDC] și din prezentul regulament. Pentru a-și putea îndeplini în mod corespunzător funcția de supraveghere, Comisia ar trebui să fie în măsură să stabilească ce sume s-au cheltuit efectiv din fond într-un anumit exercițiu financiar. Prin urmare, atunci când transmit Comisiei rapoartele privind conturile anuale aferente programelor lor naționale, statele membre trebuie să prezinte separat recuperările, plățile de prefinanțare către beneficiarii finali și rambursarea cheltuielilor suportate efectiv. Pentru a facilita auditul fondului și monitorizarea modului în care acesta este pus în aplicare, Comisia ar trebui să includă aceste sume în raportul său anual de punere în aplicare a fondului. Comisia ar trebui să prezinte în fiecare an Parlamentului European și Consiliului un rezumat al rapoartelor anuale de performanță acceptate. La cerere, Comisia ar trebui să pună la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului textul integral al rapoartelor anuale de performanță. [AM 32] |
(47) |
Pentru a completa și a modifica unele elemente neesențiale ale prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește programele de lucru pentru facilitatea tematică, lista acțiunilor eligibile pentru o rată de cofinanțare mai mare, astfel cum sunt enumerate în anexa IV, sprijinul operațional și pentru dezvoltarea în continuare a cadrului de monitorizare și de evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. [AM 33] |
(48) |
În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare. Competențele în cauză ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (20). Procedura de examinare ar trebui utilizată pentru actele de punere în aplicare care stabilesc obligații comune pentru statele membre, în special cu privire la furnizarea de informații către Comisie, iar procedura de consultare ar trebui folosită pentru adoptarea actelor de punere în aplicare privind modalitățile de furnizare de informații către Comisie în contextul programării și al raportării, dată fiind natura lor pur tehnică. [AM 34] |
(49) |
În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. |
(50) |
În conformitate cu articolul 3 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și la TFUE, și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul respectiv, Irlanda [nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale/ și-a notificat dorința de a participa la adoptarea și la punerea în aplicare a prezentului regulament]. |
(51) |
Se impune alinierea duratei de aplicare a prezentului regulament cu cea a Regulamentului (UE, Euratom) nr. X al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual (21), |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
1. Prezentul regulament instituie Fondul pentru securitate internă (denumit în continuare „fondul”) pentru perioada 1 ianuarie 2021 – 31 decembrie 2027 . [AM 35]
2. Regulamentul Prezentul regulament stabilește:
(a) |
obiectivele fondului, bugetul pentru perioada 2021-2027; |
(b) |
obiectivele specifice ale fondului și măsurile de punere în aplicare a acestor obiective specifice; |
(c) |
bugetul pentru perioada 2021-2027; |
(d) |
formele de finanțare din partea Uniunii și normele pentru furnizarea acestei finanțări. [AM 36] |
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(a) |
„operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune sprijinită de la bugetul UE, inclusiv în cadrul mecanismelor de finanțare mixtă prevăzute la articolul 2 alineatul (6) din Regulamentul financiar, care combină forme nerambursabile de sprijin și/sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme rambursabile de sprijin din partea unor instituții de dezvoltare sau a altor instituții financiare publice, precum și din partea unor instituții financiare și investitori comerciali; |
(b) |
„prevenirea criminalității” înseamnă toate măsurile care vizează reducerea criminalității sau care contribuie în alt mod la reducerea criminalității și a sentimentului de nesiguranță al cetățenilor, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (2) din Decizia 2009/902/JAI a Consiliului (22); |
(c) |
„infrastructură critică” înseamnă un element, o rețea, un sistem sau o parte din acestea care este esențială pentru menținerea funcțiilor vitale ale societății, a sănătății, siguranței, securității și bunăstării economice sau sociale a cetățenilor și a cărei deteriorare sau distrugere ar avea un impact semnificativ într-un stat membru sau în Uniune din cauză că menținerea acestor funcții ar fi imposibilă; |
(d) |
„criminalitate informatică” înseamnă infracțiunile dependente de mediul informatic, adică infracțiunile care pot fi săvârșite doar prin utilizarea dispozitivelor și a sistemelor de tehnologie a informației și comunicațiilor (TIC), care sunt fie instrumentele pentru săvârșirea infracțiunilor, fie țintele principale ale infracțiunilor; și infracțiunile facilitate de calculator, adică infracțiunile tradiționale, cum ar fi exploatarea sexuală a copiilor, a căror anvergură și acoperire pot fi amplificate prin utilizarea calculatoarelor, a rețelelor de calculatoare sau a altor forme de TIC; [AM 37] |
(e) |
„acțiuni EMPACT” înseamnă acțiunile desfășurate în cadrul platformei multidisciplinare europene împotriva amenințărilor infracționale (EMPACT) (23). EMPACT este o platformă de cooperare multidisciplinară structurată care reunește statele membre, instituțiile și agențiile UE relevante, precum și țările terțe, organizațiile internaționale și alți parteneri publici și privați, în vederea abordării amenințărilor prioritare reprezentate de criminalitatea internațională organizată și gravă, în cadrul ciclului de politici ale UE; |
(f) |
„ciclul de politici ale UE” se referă la o inițiativă multidisciplinară bazată pe informații, care are drept scop combaterea celor mai importante amenințări la adresa Uniunii legate de criminalitatea gravă și organizată prin încurajarea cooperării dintre statele membre, instituțiile Uniunii, agenții agențiile din domeniul justiției și afacerilor interne ale Uniunii și, după caz, țările terțe relevante și organizațiile relevante internaționale specifice ; [AM 38] |
(g) |
„schimb de informații și acces la informații” înseamnă colectarea, stocarea, prelucrarea, analizarea și schimbul, în condiții sigure, de informații relevante pentru autoritățile menționate la articolul 87 din TFUE, precum și pentru Europol, Eurojust și Parchetul European în legătură cu prevenirea, depistarea, investigarea sau și urmărirea penală a infracțiunilor, în special a criminalității grave și organizate transfrontaliere , prelucrate în conformitate cu normele aplicabile de protecție a datelor ; [AM 39] |
(h) |
„cooperare judiciară” înseamnă cooperarea judiciară în materie penală; [AM 40] |
(i) |
„LETS” înseamnă Programul european de formare în materie de aplicare a legii, care vizează punerea la dispoziția personalului responsabil cu aplicarea legii a cunoștințelor și competențelor de care are nevoie pentru a preveni și a combate cu eficacitate criminalitatea organizată transfrontalieră transfrontalieră și gravă și terorismul printr-o cooperare eficientă, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei din 27 martie 2013 privind instituirea unui program LETS european (24) și astfel cum se menționează în Regulamentul CEPOL (25); [AM 41] |
(j) |
„criminalitate organizată” înseamnă un comportament pasibil de pedeapsă legat de participarea la o organizație criminală, astfel cum este definită în Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului (26); |
(k) |
„pregătire” înseamnă orice măsură măsuri specifice care are drept scop prevenirea sau reducerea riscurilor legate de eventuale atacuri teroriste sau de alte incidente legate de securitate; [AM 42] |
(l) |
„mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen” înseamnă verificarea aplicării corecte a acquis-ului Schengen, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1053/2013, inclusiv în domeniul cooperării polițienești; |
(m) |
„combaterea corupției” acoperă toate domeniile definite în Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, inclusiv măsurile de prevenire, incriminare și aplicare a legii, cooperarea internațională, recuperarea activelor, asistența tehnică și schimbul de informații; |
(n) |
„terorism” înseamnă oricare dintre faptele și infracțiunile săvârșite cu intenție, astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea terorismului (27). |
Articolul 3
Obiectivele fondului
1. Obiectivul de politică al fondului este de a contribui la asigurarea unui nivel înalt de securitate în Uniune, printre altele printr-o cooperare mai intensă, în special prin prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent, inclusiv a radicalizării, a criminalității grave și organizate și a criminalității informatice , precum și prin acordarea de asistență și protecție victimelor infracțiunilor. Fondul sprijină, de asemenea, pregătirea pentru incidentele legate de securitate și gestionarea acestora. [AM 43]
2. În cadrul obiectivului de politică descris la alineatul (1), fondul contribuie la următoarele obiective specifice:
(a) |
intensificarea îmbunătățirea și facilitarea schimburilor de informații dintre relevante și exacte între autoritățile de aplicare a legii și autoritățile judiciare ale statelor membre și în cadrul acestora, alte autorități competente ale statelor membre și alte organisme relevante din Uniune, în special Europol și Eurojust, precum și, cu dacă este cazul, țările terțe și organizațiile internaționale; [AM 44] |
(b) |
îmbunătățirea și intensificarea coordonării și a cooperării transfrontaliere, inclusiv a operațiunilor comune transfrontaliere relevante ale autorităților de aplicare a legii din statele membre și în cadrul acestora cu alte autorități competente din Uniune în ceea ce privește terorismul și criminalitatea gravă și organizată cu o dimensiune transfrontalieră; [AM 45] |
(c) |
sprijinirea eforturilor de consolidare consolidării necesare a capacităților statelor membre în ceea ce privește combaterea și prevenirea criminalității, inclusiv a terorismului, a criminalității informatice și a extremismului violent, inclusiv a radicalizării, în special prin cooperarea sporită dintre autoritățile publice , agențiile relevante ale Uniunii , societatea civilă și partenerii din sectorul privat din actorii privați, în statele membre și între acestea și gestionarea civilă a crizelor în urma unui incident legat de securitate; [AM 46] |
(ca) |
dezvoltarea unei culturi comune a informațiilor, prin sprijinirea contactelor și a încrederii reciproce, a înțelegerii și învățării, a diseminării know-how-ului și a celor mai bune practici la nivelul serviciilor de informații ale statelor membre și în relația cu Europol, în special prin formarea comună și prin schimbul de experți. [AM 47] |
3. În cadrul obiectivelor specifice stabilite la alineatul (2), fondul este pus în aplicare , printre altele, prin intermediul măsurilor de punere în aplicare enumerate în anexa II la articolul 3a . [AM 48]
4. Acțiunile Operațiunile finanțate sunt puse în aplicare cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a demnității umane , precum și a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE, iar finanțarea se întrerupe și se recuperează în cazul în care există dovezi clare și întemeiate că acțiunile respective contribuie la încălcarea acestor drepturi . În special, acțiunile operațiunile respectă dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, normele Uniunii privind protecția datelor și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO). În special, ori de câte ori este posibil, statele membre Se acordă o atenție deosebită, în contextul punerii în aplicare a acțiunilor, acordării de asistență și protecție persoanelor operațiunilor privind persoanele vulnerabile, în special copiilor copiii și minorilor minorii neînsoțiți. [AM 49]
Articolul 3a
Măsuri de punere în aplicare
1. Fondul contribuie la îndeplinirea obiectivului specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (a) prin axarea pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
(a) |
asigurarea aplicării uniforme a acquis-ului Uniunii în domeniul securității, prin sprijinirea schimbului de informații relevante, inclusiv prin punerea în aplicare a recomandărilor formulate în cadrul mecanismelor de control al calității și de evaluare, cum ar fi mecanismul de evaluare Schengen și alte mecanisme de control al calității și de evaluare; |
(b) |
înființarea, adaptarea și menținerea unor sisteme informatice și rețele de comunicații ale UE relevante pentru securitate, inclusiv asigurarea interoperabilității acestora, și elaborarea unor instrumente adecvate pentru remedierea lacunelor identificate; |
(c) |
sporirea utilizării active a instrumentelor, a sistemelor și a bazelor de date ale Uniunii care susțin schimbul de informații relevante pentru securitate, îmbunătățirea interconectării bazelor de date naționale relevante pentru securitate, precum și a conectării acestora la bazele de date ale Uniunii, dacă este prevăzută în temeiurile juridice relevante, asigurându-se respectivele baze de date sunt alimentate cu date de înaltă calitate și |
(d) |
sprijinirea măsurilor naționale relevante în vederea punerii în aplicare a obiectivelor specifice prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (a). |
2. Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (b), axându-se pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
(a) |
intensificarea operațiunilor relevante de asigurare a respectării legii între statele membre, inclusiv, atunci când este cazul, în colaborare cu alți actori relevanți, în special facilitarea și îmbunătățirea utilizării unor echipe comune de anchetă, a unor patrule comune, a urmăririlor transfrontaliere, a supravegherii discrete și a altor mecanisme de cooperare operațională în cadrul ciclului de politici ale UE (EMPACT), cu un accent special pe operațiunile transfrontaliere; |
(b) |
îmbunătățirea coordonării și a cooperării între autoritățile de aplicare a legii și alte autorități competente, în statele membre și între acestea, precum și cu alți actori relevanți, de exemplu prin intermediul rețelelor de unități naționale specializate, al rețelelor și structurilor de cooperare ale Uniunii și al centrelor Uniunii; |
(c) |
îmbunătățirea cooperării interinstituționale și, la nivelul Uniunii, între statele membre sau între statele membre, pe de o parte, și organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, pe de altă parte, precum și la nivel național, între autoritățile naționale competente ale fiecărui stat membru; |
3. Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (c), axându-se pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
(a) |
intensificarea formării, a exercițiilor și a învățării reciproce în domeniul asigurării respectării legii, în special prin includerea unor elemente care să vizeze sensibilizarea cu privire la aspecte legate de radicalizare, extremism violent și rasism, programe specializate de schimb între statele membre, inclusiv pentru personalul responsabil de aplicarea legii, care are mai puțină experiență și schimbul de bune practici, inclusiv cu țări terțe și alți actori relevanți; |
(b) |
exploatarea sinergiilor prin punerea în comun a resurselor și a cunoștințelor statelor membre și ale altor actori relevanți, inclusiv ale societății civile, de exemplu prin crearea unor centre de excelență comune, prin conceperea unor evaluări comune ale riscurilor sau prin crearea unor centre comune de sprijin operațional pentru operațiunile desfășurate în comun sau partajarea celor mai bune practici în prevenirea infracționalității la nivel local; |
(c) |
promovarea și elaborarea unor măsuri, garanții, mecanisme și bune practici pentru identificarea timpurie, protecția și sprijinirea martorilor, a avertizorilor și a victimelor infracționalității, precum și crearea unor parteneriate între autoritățile publice și alți actori relevanți în acest sens; |
(d) |
achiziționarea de echipamente relevante și instituirea sau modernizarea unor centre de formare specializată și a altor infrastructuri esențiale relevante pentru securitate, în scopul îmbunătățirii gradului de pregătire, a rezilienței, a nivelului de conștientizare al publicului și a răspunsului adecvat la amenințările la adresa securității; |
(e) |
detectarea, evaluarea și eliminarea vulnerabilităților infrastructurii critice și ale echipamentelor informatice foarte răspândite pe piață, pentru a preveni atacurile împotriva sistemelor de informații și a infrastructurilor critice, de exemplu, prin controlul codurilor pentru software-ul gratuit și cu sursă deschisă, prin stabilirea și sprijinirea unor programe de stimulare a identificării bug-urilor sau prin efectuarea unor teste de rezistență la intruziuni; |
4. Fondul contribuie la realizarea obiectivului specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (ca) prin axarea pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
(a) |
îmbunătățirea cooperării și a coordonării între serviciile de informații ale statelor membre și între aceste servicii și autoritățile de aplicare a legii prin contacte, rețele, încredere reciprocă, înțelegere și învățare, schimb și diseminare de know-how, experiență și cele mai bune practici, în special în ceea ce privește sprijinul pentru investigațiile poliției și evaluarea amenințărilor; |
(b) |
schimbul și formarea de ofițeri de informații. [AM 50] |
Articolul 4
Domeniul de aplicare al sprijinului
1. În cadrul obiectivelor menționate la articolul 3 și în conformitate cu măsurile de punere în aplicare enumerate în anexa II la articolul 3a , fondul sprijină în special acțiunile care contribuie la realizarea obiectivelor menționate la articolul 3. Acestea pot include acțiunile enumerate în anexa III. [AM 51]
2. Pentru a îndeplini obiectivele prezentului îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 3 din prezentul regulament, fondul poate sprijini, acțiunile care sunt conforme cu prioritățile Uniunii în cazuri excepționale, în limite definite și sub rezerva unor garanții adecvate, acțiuni astfel cum sunt menționate în anexa III în ceea ce privește țările terțe și în aceste țări, după caz, în conformitate cu articolul 5. [AM 52]
2a. Cuantumul total al finanțării pentru sprijinirea de acțiuni în țări terțe sau în legătură cu țări terțe în cadrul facilității tematice, în conformitate cu articolul 8, nu depășește 2 % din cuantumul total alocat facilității tematice în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (b). [AM 53]
2b. Cuantumul total al finanțării pentru sprijinirea de acțiuni în sau în legătură cu țări terțe în cadrul programelor naționale ale statelor membre, în conformitate cu articolul 12, nu depășește, pentru fiecare stat membru, 2 % din cuantumul total alocat acelui stat membru în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (a), cu articolul 10 alineatul (1) și cu anexa I. [AM 54]
3. Următoarele acțiuni nu sunt eligibile:
(a) |
acțiunile care se limitează la menținerea ordinii publice la nivel național sau care constau, în principal, în menținerea ordinii publice la nivel național ; [AM 55] |
(b) |
acțiunile care au ca obiect achiziționarea sau întreținerea echipamentelor standard, a mijloacelor standard de transport sau a instalațiilor standard ale autorităților de aplicare a legii și ale altor autorități competente menționate la articolul 87 din TFUE; |
(c) |
acțiunile cu scop militar sau de apărare; |
(d) |
echipamentele care au cel puțin unul dintre scopuri ca principal scop controlul vamal; [AM 56] |
(e) |
echipamentele coercitive, inclusiv arme, muniții, explozivi și batoane de poliție, cu excepția celor utilizate în scopuri de formare; |
(f) |
recompensele acordate informatorilor și banii „flash” (28) în afara cadrului unei acțiuni EMPACT. |
În cazul apariției unei situații de urgență, acțiunile neeligibile menționate la prezentul alineat literele (a) și (b) de la primul paragraf pot fi considerate eligibile. [AM 57]
Articolul 5
Entități eligibile
1. Pot fi eligibile următoarele entități:
(a) |
entitățile juridice stabilite într-una dintre următoarele țări:
|
(b) |
orice entitate juridică înființată în temeiul dreptului Uniunii sau orice organizație internațională relevantă . [AM 59] |
2. Persoanele fizice nu sunt eligibile.
3. Entitățile juridice stabilite într-o țară terță sunt în mod excepțional eligibile pentru participare dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor unei anumite acțiuni , după aprobarea Comisiei . [AM 60]
4. Entitățile juridice care participă la consorții formate din cel puțin două entități independente, stabilite în diferite state membre sau în țări sau teritorii de peste mări legate de aceste state sau țări terțe sunt eligibile. [AM 61]
CAPITOLUL II
CADRUL FINANCIAR ȘI DE PUNERE ÎN APLICARE
SECȚIUNEA 1
DISPOZIȚII COMUNE
Articolul 6
Principii generale
1. Sprijinul furnizat în temeiul prezentului regulament completează intervențiile la nivel național, regional și local și vizează aducerea de valoare adăugată conferirea unei valori adăugate europene obiectivelor prezentului regulament. [AM 62]
2. Comisia și statele membre se asigură că sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament și de către statele membre este compatibil cu activitățile, politicile și prioritățile relevante ale Uniunii și este complementar altor instrumentelor naționale și este coordonat cu alte instrumente ale Uniunii, în special cu acțiunile finanțate din alte fonduri ale Uniunii. [AM 63]
3. Fondul este pus în aplicare în cadrul gestiunii partajate, directe sau indirecte, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul financiar.
Articolul 7
Buget
1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2021-2027 este de 2 209 725 000 EUR la prețurile din 2018 ( 2 500 000 000 EUR în prețuri curente). [AM 64]
2. Pachetul financiar se utilizează după cum urmează:
(a) |
suma de 1 325 835 000 EUR la prețurile din 2018 ( 1 500 000 000 EUR la prețurile curente) se alocă programelor puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate; [AM 65] |
(b) |
suma de 883 890 EUR la prețurile din 2018 ( 1 000 000 000 EUR la prețurile curente) se alocă facilității tematice. [AM 66] |
3. Până la 0,84 % din valoarea pachetului financiar se alocă asistenței tehnice la inițiativa Comisiei pentru punerea în aplicare a fondului.
Articolul 8
Dispoziții generale privind punerea în aplicare a facilității tematice
1. Pachetul financiar menționat la articolul 7 alineatul (2) litera (b) se alocă în mod flexibil prin intermediul facilității tematice în cadrul gestiunii partajate, directe și indirecte, astfel cum se prevede în programele de lucru. Finanțarea din cadrul facilității tematice se utilizează pentru componentele acesteia:
(a) |
acțiuni specifice; |
(b) |
acțiuni ale Uniunii și |
(c) |
asistență de urgență. |
Asistența tehnică la inițiativa Comisiei va fi, de asemenea, finanțată din pachetul financiar aferent facilității tematice.
2. Finanțarea din facilitatea tematică vizează prioritățile cadrul facilității tematice abordează priorități cu o valoare adăugată ridicată pentru Uniune sau este utilizată pentru a răspunde unor nevoi urgente, în conformitate cu prioritățile convenite ale Uniunii menționate la articolul 3 a, în cazul unor măsuri specifice cum ar fi cele enumerate în anexa II III, sau pentru susține măsuri în conformitate cu articolul 19 . Alocarea resurselor din facilitatea tematică între diferitele priorități este, în măsura posibilului, proporțională cu provocările și nevoile pentru a garanta că obiectivele fondului pot fi îndeplinite . [AM 67]
2a. Finanțarea din cadrul facilității tematice se alocă după cum urmează:
(a) |
cel puțin 10 % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (a); |
(b) |
cel puțin 10 % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b); |
(c) |
cel puțin 30 % % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (c); |
(d) |
cel puțin 5 % % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (ca). [AM 68] |
3. În cazul în care statele membre primesc finanțare din facilitatea tematică în cadrul gestiunii directe sau indirecte, este necesar să se asigure nu se acordă finanțare proiectelor dacă există dovezi clare că proiectele selectate nu fac obiectul legalitatea acestor proiecte sau legalitatea și corectitudinea finanțării sau performanța acestor proiecte ar fi puse sub semnul întrebării în urma unui aviz motivat al Comisiei emis de Comisie cu privire la o încălcare în temeiul articolului 258 din TFUE care pune în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor sau desfășurarea proiectelor procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în conformitate cu articolul 258 din TFUE . [AM 69]
4. În cazul în care finanțarea acordată din facilitatea tematică este pusă în aplicare în cadrul gestiunii partajate, Comisia verifică se asigură , în sensul articolului 18 și al articolului 19 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr…/… nr . X [RDC], dacă acțiunile avute în vedere fac obiectul că nu este disponibilă nicio finanțare pentru proiecte, dacă există dovezi clare că legalitatea acestor proiecte sau legalitatea și corectitudinea finanțării sau performanța acestor proiecte ar fi puse sub semnul întrebării în urma unui aviz motivat al Comisiei emis de Comisie cu privire la o încălcare în temeiul articolului 258 din TFUE care pune în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor sau desfășurarea proiectelor procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în conformitate cu articolul 258 din TFUE . [AM 70]
5. Comisia stabilește suma totală pusă la dispoziție pentru facilitatea tematică în cadrul creditelor anuale ale bugetului Uniunii. Comisia adoptă deciziile de finanțare este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru facilitatea tematică, astfel cum se menționează a completa prezentul regulament stabilind programele de lucru vizate la articolul [110] din Regulamentul financiar, identificând obiectivele și acțiunile care urmează să fie sprijinite și specificând sumele pentru fiecare dintre componentele sale, astfel cum se prevede la alineatul (1). Deciziile Înainte de adoptarea unui program de lucru, Comisia consultă părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile. Programele de finanțare lucru stabilesc, după caz, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă. Pentru a asigura disponibilitatea în timp util a resurselor, Comisia poate adopta, separat, un program de lucru privind asistența de urgență. [AM 71]
6. În urma adoptării deciziei de finanțare menționate programului de lucru menționat la alineatul (3 5 ), Comisia poate modifica în consecință programele puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate. [AM 72]
7. Aceste decizii programe de finanțare lucru pot fi anuale sau multianuale și pot viza una sau mai multe componente ale facilității tematice. [AM 73]
SECȚIUNEA 2
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE
Articolul 9
Domeniul de aplicare
1. Prezenta secțiune se aplică părții din pachetul financiar menționate la articolul 7 alineatul (2) litera (a), precum și resurselor suplimentare care urmează să fie puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu decizia Comisiei privind facilitatea tematică menționată la articolul 8.
2. Sprijinul acordat în temeiul prezentei secțiuni este pus în aplicare în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu articolul 63 din Regulamentul financiar și cu Regulamentul (UE) nr…/… [RDC].
Articolul 10
Resurse bugetare
1. Resursele menționate la articolul 7 alineatul (2) litera (a) se alocă programelor naționale puse în aplicare de statele membre în cadrul gestiunii partajate („programele”), cu titlu indicativ, după cum urmează:
(a) |
1 250 000 000 EUR pentru statele membre, în conformitate cu criteriile definite în anexa I; |
(b) |
250 000 000 EUR pentru statele membre, în scopul ajustării alocărilor pentru programe, menționată la articolul 13 alineatul (1). |
2. În cazul în care suma menționată la alineatul 1 litera (b) nu este alocată, suma rămasă poate fi adăugată la suma menționată la articolul 7 alineatul (2) litera (b).
Articolul 11
Rate de cofinanțare
1. Contribuția de la bugetul Uniunii nu depășește 75 % din totalul cheltuielilor eligibile ale unui proiect.
2. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru proiectele puse în aplicare în cadrul acțiunilor specifice.
3. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru acțiunile enumerate în anexa IV.
4. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 100 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru sprijinul operațional.
5. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 100 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru asistența de urgență.
5a. Contribuția de la bugetul Uniunii poate fi majorată la 100 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru asistență tehnică la inițiativa statelor membre. [AM 74]
6. Decizia Comisiei de aprobare a unui program stabilește rata de cofinanțare și cuantumul maxim al sprijinului din partea acestui fond pentru tipurile de acțiuni menționate la alineatele (1)-(5).
7. Pentru fiecare obiectiv specific, decizia Comisiei stabilește dacă rata de cofinanțare pentru obiectivul specific se aplică:
(a) |
contribuției totale, inclusiv contribuției publice și private sau |
(b) |
doar contribuției publice. |
Articolul 12
Programe
1. Fiecare stat membru și Comisia se asigură că prioritățile abordate prin în programele sale naționale sunt în concordanță cu prioritățile Uniunii și răspund acestora și provocărilor cu care Uniunea se confruntă în domeniul securității, precum și că acestea sunt pe deplin conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii. În definirea priorităților programelor lor, statele membre se asigură că măsurile de punere în aplicare stabilite în anexa II la articolul 3a sunt abordate în mod corespunzător în program. [AM 75]
1a. La evaluarea programelor naționale ale statelor membre, Comisia se asigură că acțiunile planificate nu sunt afectate de un aviz motivat pe care l-a emis cu privire la o încălcare în temeiul articolului 258 din TFUE cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor sau la executarea proiectelor. [AM 76]
1b. Statele membre alocă resursele pentru programele lor naționale după cum urmează:
(a) |
cel puțin 10 % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (a); |
(b) |
cel puțin 10 % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b); |
(c) |
cel puțin 30 % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (c); |
(d) |
cel puțin 5 % din finanțare obiectivului specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (ca). [AM 77] |
1c. Statele membre care doresc să deroge de la alineatul (1b) informează Comisia în consecință și examinează împreună cu aceasta necesitatea de a adapta aceste procentaje minime, ținând seama de circumstanțele speciale care au un impact asupra securității interne. Aceste adaptări sunt aprobate de Comisie. [AM 78]
2. Comisia se asigură că Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol), Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) și Observatorul , Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust), Parchetul European (EPPO), Agenția Uniunii Europene pentru Droguri Securitatea Rețelelor și Toxicomanie (OEDT) sunt asociate în cadrul procesului a Informațiilor ( ENISA ) , Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă (eu-LISA), Agenția Europeană pentru Poliția de elaborare Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), Agenția pentru Drepturi Fundamentale a programelor Uniunii Europene (FRA) și Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) participă la program încă dintr-un stadiu incipient de la început , în ceea ce privește domeniile lor de competență. Mai precis, statele membre consultă Europol cu privire la conceperea acțiunilor lor, în special atunci când includ în programele lor acțiuni care țin de ciclul de politici ale UE, acțiuni EMPACT sau acțiuni coordonate de Grupul de acțiune comună împotriva criminalității informatice (J-CAT). Înainte de a include acțiuni de formare în programele lor, statele membre își coordonează acțiunile cu CEPOL pentru a se evita suprapunerile. Statele membre consultă, de asemenea, alte părți interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile, cu privire la planificarea acțiunilor lor. [AM 79]
3. Comisia poate asocia Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol), Agenția Uniunii Europene agențiile menționate la alineatul ( 2 ), Comitetul european pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) protecția datelor și Observatorul European Autoritatea Europeană pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) Protecția Datelor ( AEPD ), după caz, în cadrul executării sarcinilor de monitorizare și evaluare, astfel cum sunt specificate în secțiunea 5, în special cu scopul de a se asigura că acțiunile puse în aplicare cu sprijin din partea fondului sunt conforme cu acquis-ul relevant al Uniunii și cu prioritățile convenite ale Uniunii. [AM 80]
4. Un procent maxim de 15 % din alocarea pentru un program al unui stat membru poate fi utilizat pentru achiziționarea de echipamente, mijloace de transport sau pentru construirea de instalații relevante pentru securitate. Acest plafon poate fi depășit numai în cazuri justificate în mod corespunzător și după aprobarea Comisiei . [AM 81]
5. În programele lor, statele membre acordă prioritate abordării:
(a) |
priorităților Uniunii și acquis-ului din domeniul securității, în special coordonării și cooperării dintre autoritățile responsabile de aplicarea legii și schimbului eficient de informații relevante și interoperabilității sistemelor informatice exacte, precum și punerii în aplicare a componentelor cadrului de interoperabilitate între sistemele de informații ale UE ; [AM 82] |
(b) |
recomandărilor cu implicații financiare formulate în cadrul Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 privind mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen în domeniul cooperării polițienești; |
(c) |
deficiențelor specifice fiecărei țări care au implicații financiare, astfel cum sunt identificate în evaluările necesităților, de exemplu în recomandările în domeniul corupției formulate în contextul semestrului european. |
6. După caz, programul în cauză se modifică pentru a ține seama de recomandările menționate la alineatul (5) și de progresele înregistrate pentru atingerea valorilor intermediare și a valorilor-țintă evaluate în rapoartele anuale de performanță menționate la articolul 26 alineatul (2) litera (a) . În funcție de impactul ajustării, programul revizuit poate fi este aprobat de Comisie , în conformitate cu procedura stabilită la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. X [RDC] . [AM 83]
7. Statele membre desfășoară în special acțiunile enumerate în anexa IV. În cazul apariției unor situații neprevăzute sau noi sau pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a modifica anexa IV.
8. În cazul în care un stat membru decide să pună în aplicare proiecte în sau în legătură cu o țară terță sau într-o țară terță , așa cum se prevede la articolul 5, cu sprijinul fondului, statul membru în cauză consultă Comisia înainte să înceapă proiectul. Comisia evaluează complementaritatea și coerența proiectelor avute în vedere cu celelalte acțiuni ale Uniunii și ale statelor membre, în ceea ce privește țara terță în cauză. Ea verifică, de asemenea, conformitatea proiectelor propuse cu cerințele în materie de drepturi fundamentale menționate la articolul 3 alineatul (4). [AM 84]
9. Programarea menționată la În conformitate cu articolul 17 alineatul (5) 17 din Regulamentul (UE) nr…/… nr . X [RDC] se bazează pe , fiecare program stabilește pentru fiecare obiectiv specific tipurile de intervenție stabilite în conformitate cu tabelul 1 din anexa VI și o repartizare indicativă a resurselor prevăzute pe tip de intervenție sau domeniu de sprijin . [AM 85]
Articolul 13
Evaluarea la jumătatea perioadei
1. În 2024, după informarea Parlamentului European, Comisia va aloca pentru programele statelor membre în cauză suma suplimentară menționată la articolul 10 alineatul (1) litera (b), în conformitate cu criteriile menționate în anexa I punctul 2. Finanțarea se acordă cu începere din anul calendaristic 2025. [AM 86]
2. În cazul în care un procent de cel puțin 10 30 % din alocarea inițială a unui program, menționată la articolul 10 alineatul (1) litera (a), nu a fost acoperit de cereri de plată intermediară prezentate în conformitate cu articolul 85 din Regulamentul (UE) nr…/… nr . X [RDC], statul membru în cauză nu este eligibil să primească alocări suplimentare pentru programul menționat la alineatul (1). [AM 87]
2a. Alineatul (2) se aplică numai dacă cadrul de reglementare aplicabil și actele conexe sunt în vigoare la 1 ianuarie 2022. [AM 160]
3. Alocarea fondurilor din cadrul facilității tematice începând cu anul 2025 ține seama, după caz, de progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor de etapă din cadrul de performanță, astfel cum se menționează la articolul 12 din Regulamentul (UE) nr…/… nr . X [RDC], precum și de deficiențele identificate în materie de punere în aplicare. [AM 88]
Articolul 14
Acțiuni specifice
1. Acțiunile specifice sunt proiecte transnaționale sau naționale conforme cu obiectivele prezentului regulament, pentru care unul, mai multe sau toate statele membre pot primi o alocare suplimentară pentru programele lor.
2. Statele membre pot primi, în plus față de alocarea care le-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 10 alineatul (1), finanțare pentru acțiuni specifice, cu condiția ca aceasta să fie identificată ca atare în program și să fie utilizată pentru a contribui la punerea în aplicare a obiectivelor prezentului regulament, inclusiv pentru acoperirea amenințărilor nou apărute.
3. Această finanțare nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
Articolul 15
Sprijin operațional
1. Sprijinul operațional este o parte a alocării destinate unui stat membru care poate fi utilizată ca sprijin pentru autoritățile publice responsabile cu îndeplinirea sarcinilor și furnizarea serviciilor care constituie un serviciu public pentru Uniune , în măsura în care aceste sarcini și servicii contribuie la asigurarea unui nivel de securitate ridicat în întreaga Uniune . [AM 89]
2. Un stat membru poate utiliza până la 10 20 % din suma alocată din fond pentru programul său pentru a finanța sprijinul operațional destinat autorităților publice responsabile cu îndeplinirea sarcinilor și furnizarea serviciilor care constituie un serviciu public pentru Uniune. [AM 90]
3. Statele membre care utilizează sprijinul operațional trebuie să respecte acquis-ul Uniunii în materie de securitate.
4. Statele membre justifică, în cadrul programului și al rapoartelor anuale de performanță menționate la articolul 26, utilizarea sprijinului operațional pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. Înainte de aprobarea programului, Comisia evaluează situația inițială din statele membre care și-au manifestat intenția de a solicita sprijin operațional, ținând seama de informațiile furnizate de statele membre respective, precum și de recomandările rezultate din mecanismele de control al calității și de evaluare, cum ar fi: mecanismul de evaluare Schengen , evaluarea vulnerabilității și a riscurilor de către Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) și alte mecanisme de evaluare și de control al calității , după caz . [AM 91]
5. Sprijinul operațional vizează sarcinile și serviciile specifice acțiunile menționate în anexa VII. [AM 92]
6. Pentru a aborda situațiile neprevăzute sau noi ori pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a modifica sarcinile și serviciile specifice din anexa VII.
Articolul 15a
Vizibilitate, transparență, comunicare
Beneficiarii finanțării Uniunii respectă pe deplin cerințele de vizibilitate, transparență și comunicare, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. X [RDC]. [AM 93]
SECȚIUNEA 3
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII DIRECTE ȘI INDIRECTE
Articolul 16
Domeniul de aplicare
Comisia pune în aplicare sprijinul prevăzut în prezenta secțiune fie direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar, fie indirect, în conformitate cu același articol litera (c).
Articolul 17
Acțiunile Uniunii
1. Acțiunile Uniunii sunt proiecte transnaționale sau proiecte de interes special pentru Uniune care sunt conforme cu obiectivele prezentului regulament.
2. La inițiativa Comisiei, fondul poate fi utilizat pentru finanțarea acțiunilor Uniunii legate de obiectivele prezentului regulament, astfel cum sunt menționate la articolul 3 și în conformitate cu anexa III.
3. Acțiunile Uniunii pot oferi finanțare sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, în special granturi, premii și achiziții publice. Totodată, fondul poate oferi finanțare sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.
3a. Agențiile descentralizate pot fi, de asemenea, eligibile pentru a primi finanțarea disponibilă în cadrul măsurilor Uniunii de sprijinire a unor acțiuni cu caracter transnațional și care au valoare adăugată europeană. [AM 94]
4. Granturile puse în aplicare în cadrul gestiunii directe se atribuie și se gestionează în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul financiar.
5. Comitetul de evaluare care examinează propunerile poate fi format din experți externi.
6. Contribuțiile la un mecanism de asigurare reciprocă pot acoperi riscurile asociate cu recuperarea fondurilor datorate de către destinatari și se consideră o garanție suficientă în temeiul Regulamentului financiar. Se aplică dispozițiile prevăzute la [articolul X din] Regulamentul X [care succede Regulamentului privind Fondul de garantare].
Articolul 18
Operațiuni de finanțare mixtă
Operațiunile de finanțare mixtă decise în cadrul prezentului fond sunt puse în aplicare în conformitate cu Regulamentul privind fondul InvestEU (29) și cu Titlul X din Regulamentul financiar.
Articolul 19
Asistența tehnică la inițiativa Comisiei
Fondul poate sprijini măsurile de asistență tehnică puse în aplicare la inițiativa sau în numele Comisiei. Aceste măsuri , și anume acțiunile de pregătire, monitorizare, control, audit, evaluare, comunicare, inclusiv comunicare instituțională privind prioritățile politice ale Uniunii în materie de securitate, vizibilitate și toate acțiunile administrative și de asistență tehnică necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament și, după caz, cu țările terțe, pot fi finanțate în proporție de 100 %. [AM 95]
Articolul 20
Audituri
Auditurile cu privire la utilizarea contribuției Uniunii, efectuate de persoane sau entități, inclusiv de alte persoane și entități decât cele mandatate de instituțiile sau organismele Uniunii, constituie baza asigurării globale prevăzute la articolul 127 din Regulamentul (UE) nr. [Regulamentul privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii].
Articolul 21
Informare, comunicare și publicitate
1. Destinatarii finanțării fondurilor Uniunii recunosc originea promovează acțiunile și asigură rezultatele acestora, oferind informații coerente, concrete și semnificative unor categorii de public relevante, printre care mass-media și publicul larg, în limba relevantă. Pentru a asigura vizibilitatea finanțării din partea Uniunii, destinatarii acestei finanțări fac trimitere la originea acesteia atunci când comunică cu privire la acțiunea în cauză. În acest scop, destinatarii se asigură că orice material de comunicare pentru mass-media și pentru publicul larg poartă emblema Uniunii și menționează în mod explicit sprijinul financiar al Uniunii vizibilitatea finanțării Uniunii, în special atunci când promovează acțiunile și rezultatele acestora, oferind informații specifice, coerente, concrete și proporționale adresate unor categorii de public diverse, printre care mass-media și publicul larg. [AM 96]
2. Comisia desfășoară Pentru a ajunge la un public cât mai larg, Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și de comunicare privind fondul, acțiunile și rezultatele sale. În special, Comisia publică informații privind elaborarea programelor anuale și multianuale din cadrul facilității tematice. Comisia publică, de asemenea, lista operațiunilor selectate pentru a fi sprijinite în cadrul facilității tematice, pe un site web disponibil publicului, și actualizează respectiva listă în mod regulat. Resursele financiare alocate fondului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională , în special la nivel instituțional, a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prezentului regulament. [AM 97]
2a. Comisia publică informațiile menționate la alineatul (2) în formate deschise și care pot fi prelucrate automat, care permit sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30) . Datele pot fi sortate în funcție de prioritate, de obiectivul specific, de costul total eligibil al operațiunilor, de costul total al proiectelor, de costul total al procedurilor de achiziții, de numele beneficiarului și de numele contractantului. [AM 98]
SECȚIUNEA 4
SPRIJIN ȘI PUNERE ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE, DIRECTE ȘI INDIRECTE
Articolul 22
Asistența de urgență
1. Fondul furnizează Comisia poate decide să furnizeze asistență financiară din fond pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență rezultate ca urmare a , justificate în mod corespunzător. Aceste situații pot rezulta în urma unui incident legat de securitate sau, a unei amenințări nou apărute sau a unei vulnerabilități detectate de curând care intră în sfera de aplicare a prezentului regulament, care are sau poate avea un impact negativ semnificativ asupra securității persoanelor , a spațiilor publice sau a infrastructurii critice dintr-unul sau mai multe state membre. În aceste cazuri, Comisia informează prompt Parlamentul European și Consiliul. [AM 99]
2. Asistența de urgență poate fi acordată direct, sub formă de granturi, agențiilor descentralizate.
3. Asistența de urgență poate fi alocată pentru programele statelor membre în plus față de alocarea care le-a fost rezervată, calculată în conformitate cu articolul 10 alineatul (1), cu condiția ca aceasta să fie identificată ca atare în program. Această finanțare nu este utilizată pentru alte acțiuni din cadrul programului decât în cazuri justificate în mod corespunzător și aprobate de Comisie prin modificarea programului.
4. Granturile puse în aplicare în cadrul gestiunii directe se atribuie și se gestionează în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul financiar.
4a. Atunci când acest lucru este necesar pentru punerea în aplicare a acțiunii, asistența de urgență poate acoperi cheltuieli care au fost angajate înainte de data depunerii cererii de grant sau a cererii de asistență, dar nu înainte de 1 ianuarie 2021. [AM 100]
Articolul 23
Finanțare cumulativă, complementară și combinată
1. O acțiune operațiune care a beneficiat de o contribuție din partea fondului poate, la rândul său, primi o contribuție din partea oricărui alt program al Uniunii, inclusiv a fondurilor care fac obiectul gestiunii partajate, cu condiția ca aceste contribuții să nu acopere aceleași costuri. Normele fiecărui astfel de program al Uniunii se aplică pentru contribuția respectivului program la acțiune. Finanțarea cumulativă nu depășește costurile totale eligibile ale acțiunii operațiunii , iar sprijinul acordat de diferitele programe ale Uniunii poate fi calculat pe bază proporțională în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile pentru acordarea sprijinului. [AM 101]
2. Acțiunile Operațiunile care sunt certificate printr-o marcă de excelență sau care respectă următoarele condiții comparative cumulative: [AM 102]
(a) |
au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în cadrul fondului; |
(b) |
respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; |
(c) |
nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective din cauza unor constrângeri bugetare; |
pot beneficia de sprijin din Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european+ sau Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în conformitate cu articolul [67] alineatul (5) din Regulamentul (UE) X [RDC] și cu articolul [8] din Regulamentul (UE) X [Regulamentul privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune], cu condiția ca aceste acțiuni operațiuni să fie coerente cu obiectivele programului în cauză. Se aplică normele fondului din care se acordă sprijin.
SECȚIUNEA 5
MONITORIZARE, RAPORTARE ȘI EVALUARE
Subsecțiunea 1
Dispoziții comune
Articolul 24
Monitorizare și raportare
1. În conformitate cu obligațiile sale de raportare în temeiul articolului [43 alineatul (3) litera (h) punctul (i) subpunctul (iii)] din Regulamentul financiar, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului informații referitoare la performanță, în conformitate cu anexa V.
2. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a modifica anexa V în scopul efectuării adaptărilor necesare la informațiile privind performanța care urmează să fie puse la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului.
3. În anexa VIII sunt enumerați indicatorii pentru raportările privind progresele înregistrate de fond în direcția îndeplinirii obiectivelor specifice stabilite la articolul 3. Pentru indicatorii de realizare, valorile de referință se stabilesc la zero. Obiectivele de etapă stabilite pentru 2024 și țintele stabilite pentru 2029 sunt cumulative. La cerere, Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului datele privind indicatorii de realizare și de rezultat pe care i-a primit. [AM 104]
4. Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea punerii în aplicare și a rezultatelor programului sunt colectate în mod eficient, eficace și la timp. În acest scop, destinatarilor fondurilor Uniunii și (dacă este cazul) statelor membre li se vor impune cerințe de raportare proporționale.
5. Pentru a asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de fond în direcția atingerii obiectivelor sale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a modifica anexa VIII în scopul de a revizui și a completa indicatorii, după caz, și de a completa prezentul regulament cu dispoziții privind crearea unui cadru de monitorizare și de evaluare, inclusiv cu privire la informațiile privind proiectele pe care trebuie să le furnizeze statele membre. Se includ indicatori calitativi în vederea evaluării. [AM 105]
Articolul 25
Evaluare
1. Până la 31 decembrie 2024, Comisia efectuează prezintă o evaluare la jumătatea perioadei și o evaluare retrospectivă a prezentului regulament . Evaluarea la jumătatea perioadei analizează eficacitatea, eficiența, relevanța și coerența fondului. Mai precis, aceasta include o evaluare a:
(a) |
progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor prezentului regulament, luând în considerare toate informațiile relevante deja disponibile, în special rapoartele anuale de performanță menționate la articolul 26 și indicatorii de realizare și de rezultat prevăzuți în anexa VIII; |
(b) |
valorii adăugate europene a acțiunilor și a operațiunilor puse în aplicare în cadrul acestui fond; |
(c) |
adecvării măsurilor de punere în aplicare stabilite la articolul 3 a pentru a aborda provocările existente și emergente în domeniul securității; |
(d) |
impactelor pe termen mai lung și a efectelor sustenabile ale fondului; |
(e) |
complementarității și coerenței dintre acțiunile sprijinite în cadrul acestui fond și a sprijinului acordat de alte fonduri ale Uniunii. |
Această evaluare obligatorie la jumătatea perioadei ia în considerare rezultatele evaluării retrospective privind impactul pe termen lung al instrumentului anterior de sprijin financiar asupra securității interne pentru perioada 2014-2020, Fondul pentru securitate internă – componenta de cooperare polițienească. Evaluarea este însoțită, după caz, de o propunere legislativă de revizuire a prezentului regulament. [AM 106]
1a. Până la 31 ianuarie 2030, Comisia efectuează o evaluare retrospectivă a prezentului regulament. Până la aceeași dată, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare care conține elementele enumerate la alineatul (1). În acest sens, impactul pe termen mai lung al instrumentului este evaluat din perspectiva luării unei decizii privind o posibilă reînnoire sau modificare a unui fond ulterior. [AM 107]
2. Evaluarea la jumătatea perioadei și evaluarea retrospectivă sunt efectuate în timp util este făcută publică și este prezentată Parlamentului fără întârziere, pentru a putea integra concluziile acestora în procesul de luare a deciziilor, în conformitate cu calendarul stabilit la articolul 40 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] garanta transparența deplină. Comisia se asigură că evaluările nu includ informații a căror diseminare ar putea prezenta un risc pentru siguranța sau viața privată a cetățenilor sau ar putea pune în pericol operațiunile de securitate. [AM 108]
Subsecțiunea 2
Norme aplicabile gestiunii partajate
Articolul 26
Rapoarte anuale de performanță
1. Până la 15 februarie 2023 și până la aceeași dată din fiecare an ulterior până în 2031 inclusiv, statele membre prezintă Comisiei un raport anual de performanță, astfel cum este menționat la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr…/… nr . X [RDC]. Raportul prezentat în 2023 se referă la punerea în aplicare a programului până la 30 iunie 2022. Statele membre publică aceste rapoarte pe un site internet dedicat și le transmit Parlamentului European și Consiliului. [AM 109]
2. Raportul anual de performanță cuprinde, în special, informații privind:
(a) |
progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului și realizarea obiectivelor de etapă și a țintelor, ținând seama de cele mai recente date, astfel cum se prevede la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC]; |
(aa) |
conturile anuale ale programului național defalcate în recuperări, prefinanțări ale beneficiarilor finali și cheltuieli suportate efectiv; [AM 110] |
(b) |
orice probleme care afectează performanța programului și măsurile luate pentru a le soluționa , inclusiv avizele motivate emise de Comisie cu privire la o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în temeiul articolului 258 ; [AM 111] |
(c) |
complementaritatea , coordonarea și coerența dintre acțiunile sprijinite de fond și sprijinul acordat de alte fonduri ale Uniunii, în special cele desfășurate în țări terțe sau în legătură cu țări terțe; [AM 112] |
(d) |
contribuția programului la punerea în aplicare a acquis-ului relevant și a planurilor de acțiune ale Uniunii; |
(da) |
respectarea cerințelor în materie de drepturi fundamentale; [AM 113] |
(e) |
punerea în aplicare a acțiunilor legate de comunicare și vizibilitate; |
(f) |
îndeplinirea condițiilor favorizante și aplicarea acestora pe toată durata perioadei de programare. |
3. Comisia poate formula observații privind raportul anual de performanță în termen de două luni de la data primirii acestuia. În cazul în care Comisia nu prezintă observații în termenul respectiv, se consideră că raportul este acceptat.
3a. Odată acceptate, Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului rezumatele rapoartelor anuale de performanță și le publică pe un site internet dedicat. În cazul în care statele membre nu transmit rapoartele anuale de performanță în conformitate cu alineatul (1), textul integral al acestora este pus la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului, la cerere. [AM 114]
4. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului articol, Comisia adoptă un act de punere în aplicare în care stabilește modelul care trebuie utilizat pentru raportul anual de performanță. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 29 alineatul (2).
Articolul 27
Monitorizare și raportare
1. Monitorizarea și raportarea în conformitate cu titlul IV din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC] se bazează pe tipurile de intervenții stabilite în tabelele 1, 2 și 3 din anexa VI. Pentru a aborda situațiile neprevăzute sau noi ori pentru a asigura executarea eficace a finanțării, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a modifica anexa VI.
2. Indicatorii sunt utilizați în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) și cu articolele 17 și 37 din Regulamentul (UE) nr…/… [RDC].
CAPITOLUL III
DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII
Articolul 28
Exercitarea delegării de competențe
1. Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în condițiile prevăzute la prezentul articol.
2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 8, 12, 15, 24 și 27 se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2028. [AM 115]
3. Parlamentul European sau Consiliul poate revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolele 8, 12, 15, 24 și 27. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 116]
4. Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia se consultă cu experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016.
5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
6. Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 8, 12, 15, 24 și 27 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a exprimat obiecții în termen de două luni de la primirea notificării sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, ambele instituții au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 117]
Articolul 29
Procedura comitetului
1. Comisia este asistată de un comitet de coordonare pentru Fondul pentru azil și migrație, Fondul pentru securitate internă și instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
3. În cazul în care când comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare. Această dispoziție nu se aplică actului de punere în aplicare menționat la articolul 26 alineatul (4).
Articolul 30
Dispoziții tranzitorii
1. Regulamentul (UE) nr. 513/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021.
2. Fără a aduce atingere alineatului (1), prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor vizate înainte de încheierea lor, în cadrul Fondului pentru securitate internă – componenta de cooperare polițienească, care continuă să se aplice acțiunilor vizate până la încheierea lor.
3. Pachetul financiar al fondului poate acoperi, de asemenea, cheltuielile cu asistența tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între fond și măsurile adoptate în temeiul instrumentului anterior, și anume Fondul pentru securitate internă – componenta de cooperare polițienească, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 513/2014.
Articolul 31
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Acesta se aplică de la 1 ianuarie 2021.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.
Adoptat la …,
Pentru Parlamentul European,
Președintele
Pentru Consiliu,
Președintele
(1) Poziția Parlamentului European din 13 martie 2019
(2) COM(2015)0185 din 28 aprilie 2015.
(3) Concluziile Consiliului din 16 iunie 2015 privind Strategia reînnoită de securitate internă a Uniunii Europene pentru perioada 2015-2020.
(4) Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate [2015/2697(RSP)].
(5) COM(2017)0794.
(6) Regulamentul (UE) nr. 513/2014 al Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor și de abrogare a Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului (JO L 150, 20.5.2014, p. 93).
(7) Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului din 7 octombrie 2013 de instituire a unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și de abrogare a Deciziei Comitetului executiv din 16 septembrie 1998 de instituire a Comitetului permanent pentru evaluarea și punerea în aplicare a Acordului Schengen (JO L 295, 6.11.2013, p. 27).
(8) Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (COM(2018)0324).
(9) JO C 373, 20.12.2013, p. 1.
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=RO
(10) Numărul de referință complet
(11) Numărul de referință complet Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din …/… de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (COM(2018)0375).
(12) Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).
(13) Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).
(14) Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).
(15) Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).
(16) Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).
(17) Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).
(18) COM(2017)0623.
(19) Acordul interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).
(20) Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și a principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării de către Comisie a competențelor sale de executare (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).
(21) Regulamentul (UE, Euratom) nr. XXX.
(22) Decizia 2009/902/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de instituire a unei rețele europene de prevenire a criminalității (EUCPN) și de abrogare a Deciziei 2001/427/JAI (JO L 321, 8.12.2009, p. 44).
(23) Concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne, 8 și 9 noiembrie 2010.
(24) COM(2013)0172 de instituire a unui Program european de formare în materie de aplicare a legii (LETS).
(25) Regulamentul (UE) 2015/2219 din 25 noiembrie 2015 privind Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) și de înlocuire și abrogare a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului, (JO L 319, 4.12.2015, p. 1).
(26) Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (JO L 300, 11.11.2008, p. 42).
(27) Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (JO L 88, 31.3.2017, p. 6).
(28) Banii „flash” sunt banii veritabili care sunt arătați (prezentați) în cursul unei anchete penale, ca dovadă a lichidității și a solvabilității, persoanelor suspecte sau altor persoane care dețin informații cu privire la disponibilitatea sau livrarea unui bun sau care acționează ca intermediari, în cadrul unei cumpărări fictive, cu scopul arestării suspecților, a identificării amplasamentelor în care are loc producția ilegală sau a dezmembrării prin alte mijloace a unui grup de criminalitate organizată.
(29) Numărul de referință complet
(30) Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 345, 31.12.2003, p. 90).
ANEXA I
Criterii de alocare a finanțării către programele puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate
Pachetul financiar menționat la articolul 10 este alocat programelor statelor membre după cum urmează:
(1) |
la începutul perioadei de programare, se alocă fiecărui stat membru o sumă forfetară de 5 000 000 EUR, pentru a asigura o masă critică pentru fiecare program și a acoperi nevoile care nu ar fi exprimate direct prin criteriile menționate mai jos; |
(2) |
resursele rămase sunt distribuite conform următoarelor criterii:
|
Alocarea inițială se bazează pe cele mai recente date statistice anuale puse la dispoziție de Comisie (Eurostat) cu privire la anul calendaristic precedent. Pentru evaluarea la jumătatea perioadei, cifrele de referință sunt ultimele date statistice anuale puse la dispoziție de Comisie (Eurostat) cu privire la anul calendaristic precedent care sunt disponibile la data evaluării la jumătatea perioadei, în 2024.
ANEXA II
Măsuri de punere în aplicare
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (a) prin axarea pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
(a) |
pentru a asigura aplicarea uniformă a acquis-ului Uniunii în domeniul securității, prin sprijinirea schimbului de informații, de exemplu în cadrul sistemului Prüm, al sistemului PNR al UE și în cadrul SIS II, inclusiv prin punerea în aplicare a recomandărilor formulare în cadrul mecanismelor de control al calității și de evaluare, cum ar fi mecanismul de evaluare Schengen și alte mecanisme de control al calității și de evaluare; |
(b) |
dezvoltarea, adaptarea și menținerea unor sisteme informatice și rețele de comunicații ale UE relevante pentru securitate, inclusiv asigurarea interoperabilității acestora, și elaborarea unor instrumente adecvate pentru remedierea lacunelor identificate; |
(c) |
sporirea utilizării active a instrumentelor, a sistemelor și a bazelor de date ale Uniunii care susțin schimbul de informații relevante pentru securitate, asigurându-se alimentarea acestora cu date de înaltă calitate. |
(d) |
sprijinirea, dacă este cazul, a măsurilor naționale relevante în vederea punerii în aplicare a obiectivelor specifice prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (a). |
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (b) prin axarea pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
(a) |
intensificarea operațiunilor de asigurare a respectării legii între statele membre, inclusiv, atunci când este cazul, în colaborare cu alți actori relevanți, în special pentru a facilita și a îmbunătăți utilizarea unor echipe comune de anchetă, a unor patrule comune, a urmăririlor transfrontaliere, a supravegherii discrete și a altor mecanisme de cooperare operațională în cadrul ciclului de politici ale UE (EMPACT), punând accentul în special pe operațiunile transfrontaliere; |
(b) |
îmbunătățirea coordonării și a cooperării între autoritățile de aplicare a legii și alte autorități competente, în statele membre și între acestea, precum și cu alți actori relevanți, de exemplu prin intermediul rețelelor de unități naționale specializate, al rețelelor și structurilor de cooperare ale Uniunii și al centrelor Uniunii; |
(c) |
îmbunătățirea cooperării interinstituționale și la nivelul Uniunii între statele membre sau între statele membre, pe de o parte, și organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, pe de altă parte, precum și la nivel național, între autoritățile naționale ale fiecărui stat membru. |
Fondul contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (c) prin axarea pe următoarele măsuri de punere în aplicare:
(a) |
intensificarea activităților de formare, a exercițiilor, a învățării reciproce, a programelor de schimb specializate și a schimbului de bune practici în materie de aplicare a legii, inclusiv în țările terțe și împreună cu acestea și cu alți actori relevanți; |
(b) |
exploatarea sinergiilor prin punerea în comun a resurselor și a cunoștințelor statelor membre și ale altor actori relevanți, inclusiv ale societății civile, de exemplu prin crearea unor centre de excelență comune, prin conceperea unor evaluări comune ale riscurilor sau prin crearea unor centre comune de sprijin operațional pentru operațiunile desfășurate în comun; |
(c) |
promovarea și elaborarea unor măsuri, garanții, mecanisme și bune practici pentru identificarea rapidă, protecția și sprijinirea martorilor, a denunțătorilor și a victimelor infracționalității, precum și crearea unor parteneriate între autoritățile publice și alți actori relevanți în acest sens; |
(d) |
achiziționarea de echipamente relevante și instituirea sau modernizarea unor centre de formare specializată și a altor infrastructuri esențiale relevante pentru securitate, în scopul îmbunătățirii gradului de pregătire, a rezilienței, a nivelului de conștientizare al publicului și a răspunsului adecvat la amenințările la adresa securității. [AM 119] |
ANEXA III
Exemple de acțiuni eligibile care urmează să fie sprijinite prin intermediul fondului în conformitate cu articolul 4 [AM 120]
Sprijinul din partea Fondului pentru securitate internă poate viza, printre altele, următoarele tipuri de acțiuni: [AM 121]
— |
crearea de sisteme și rețele informatice care contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament, formarea cu privire la utilizarea unor astfel de sisteme, testarea și îmbunătățirea interoperabilității componentelor de interoperabilitate și a calității datelor acestor sisteme; [AM 122] |
— |
monitorizarea punerii în aplicare, în statele membre, a legislației Uniunii și a obiectivelor strategice ale Uniunii în domeniul securității sistemelor informatice , în special protecția datelor, viața privată și securitatea datelor ; [AM 123] |
— |
acțiuni EMPACT care pun în aplicare sau facilitează punerea în aplicare a ciclului de politici ale UE; |
— |
sprijinirea agențiilor descentralizate pentru a facilita cooperarea în cursul operațiunilor transfrontaliere; [AM 124] |
— |
acțiuni care sprijină răspunsul eficace și coordonat la criză, prin corelarea capacităților sectoriale existente cu centrele de expertiză și cu centrele de conștientizare cu privire la o anumită situație, inclusiv cu centrele pentru sănătate, protecție civilă , combaterea terorismului și combaterea terorismului a criminalității informatice ; [AM 125] |
— |
proiecte care dezvoltă metode inovatoare sau utilizează noi tehnologii care pot fi transferate către alte state membre, în special proiecte care au drept obiectiv testarea și validarea rezultatelor proiectelor de cercetare în domeniul securității finanțate de Uniune; |
— |
acțiuni care promovează cercetarea și schimbul de cunoștințe de specialitate, îmbunătățind reziliența la amenințările emergente, inclusiv traficul prin canale online, amenințările hibride și amenințările chimice, biologice, radiologice și nucleare; [AM 126] |
— |
acțiuni și rețele de puncte naționale de contact care facilitează schimbul transfrontalier de date obținute prin sisteme de supraveghere, cum ar fi camerele de luat vederi și alți senzori, combinate cu algoritmi de inteligență artificială, beneficiind de garanții solide, precum minimizarea datelor, validarea prealabilă de către o autoritate judiciară și accesul la căi de atac; [AM 127] |
— |
sprijin pentru crearea de rețele tematice sau transversale ale unităților naționale specializate în vederea îmbunătățirii încrederii reciproce, a schimbului și a diseminării de competențe și cunoștințe, de informații, de experiență și de cele mai bune practici, precum și a punerii în comun a resurselor și a expertizei în cadrul unor centre de excelență comune; |
— |
sprijin pentru inițiativele de creare a unor rețele ale serviciilor de informații ale statelor membre pentru promovarea unei culturi comune a informațiilor, îmbunătățirea încrederii reciproce, schimbul și diseminarea de know-how, informații, experiență și bune practici; [AM 128] |
— |
educația și formarea profesională a personalului și a experților autorităților de aplicare a legii, ai autoritățile judiciare și ai agențiilor administrative relevante, ținând seama de nevoile operaționale și de analizele riscurilor, pe baza Programului european de formare în materie de aplicare a legii (LETS) și în cooperare cu CEPOL și, atunci când este cazul, cu Rețeaua Europeană de Formare Judiciară; |
— |
educarea și formarea în materie de politici de prevenirea a personalului și a experților din cadrul autorităților responsabile cu aplicarea legii, al autorităților judiciare și al agențiilor administrative relevante, punând un accent deosebit pe formarea în domeniul drepturilor fundamentale, inclusiv pe măsurile care vizează detectarea și evitarea actelor rasiste, și pe schimbul de bune practici; [AM 129] |
— |
cooperarea cu sectorul privat, în special în domeniul securității cibernetice, cu scopul de a consolida încrederea și de a îmbunătăți coordonarea, planificarea de contingență, precum și schimbul și diseminarea de informații și cele mai de bune practici între actorii din sectorul public și privat, inclusiv în ceea ce privește protejarea spațiilor publice și a infrastructurii critice; [AM 130] |
— |
acțiuni care permit comunităților să elaboreze abordări și politici de prevenire locale, precum și acțiuni de sensibilizare și comunicare, în rândul părților interesate și al publicului larg, cu privire la politicile de securitate ale Uniunii; |
— |
echipamente, mijloace de transport, sisteme de comunicații și structuri esențiale relevante pentru securitate; |
— |
costurile cu personalul implicat în acțiunile sprijinite de fond sau acțiuni care necesită implicarea personalului din motive tehnice sau din motive legate de securitate. |
ANEXA IV
Acțiuni eligibile pentru aplicarea unei rate de cofinanțare mai ridicate în conformitate cu articolul 11 alineatul (2 3 ) și articolul 12 alineatul (6 7 ) [AM 131]
— |
proiecte care vizează prevenirea și combaterea extremismului violent, inclusiv a radicalizării , intoleranței și discriminării, în special măsuri pentru abordarea cauzelor lor profunde și pentru prevenirea radicalizării în închisori, și proiecte care să asigure o formare specifică pentru autoritățile de aplicare a legii; [AM 132] |
— |
proiecte care vizează îmbunătățirea interoperabilității sistemelor informatice și a rețelelor de comunicații (1) , în măsura în care acest lucru este prevăzut de dreptul Uniunii sau al statului membru în cauză . [AM 133] |
— |
proiecte care vizează combaterea structurilor criminalității organizate, care sunt deosebit de periculoase conform EMPACT. [AM 134] |
— |
proiecte care vizează prevenirea și combaterea criminalității cibernetice, în special exploatarea sexuală online a copiilor, inclusiv măsuri de prevenire a atacurilor împotriva sistemelor de informații și a infrastructurilor critice, prin detectarea și eliminarea vulnerabilităților; [AM 135] |
— |
proiecte care vizează combaterea traficului prin intermediul canalelor online. [AM 136] |
(1) În conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Sisteme de informații mai puternice și mai inteligente în materie de frontiere și securitate [COM(2016)0205].
ANEXA V
Indicatorii de performanță principali menționați la articolul 24 alineatul (1)
Obiectivul specific nr. 1: Îmbunătățirea schimbului de informații
(1) |
Utilizarea mecanismelor de schimb de informații ale UE. sursa datelor: Europol, eu-LISA, Consiliul, statele membre |
Obiectivul specific nr. 2: Intensificarea cooperării operaționale
(1) |
Numărul de acțiuni operaționale comune sprijinite de fond. sursa datelor: Europol, Eurojust, statele membre |
(2) |
Valoarea estimată a activelor înghețate, valoarea estimată a activelor confiscate cu ajutorul fondului. sursa datelor: statele membre |
(3) |
Valoarea drogurilor capturilor de droguri ilicite confiscate , de arme și de produse din specii sălbatice și a traficului ilicit de bunuri culturale în cadrul unor operațiuni care au implicat o cooperare transfrontalieră între agențiile de aplicare a legii pusă în aplicare cu sprijinul fondului . [AM 137] sursa datelor: statele membre, beneficiarii de granturi pentru acțiuni la nivelul Uniunii |
(4) |
Numărul de recomandări formulate în urma evaluărilor Schengen care au o implicație financiară în domeniul securității și cărora li s-a dat curs cu sprijin din partea fondului, raportat la numărul total de recomandări care au o implicație financiară în domeniul securității. sursa datelor: statele membre |
Obiectivul specific nr. 3: Consolidarea capacităților de combatere și de prevenire a criminalității
(5) |
Numărul de angajați din cadrul autorităților de aplicare a legii care au participat la cursuri de formare, exerciții, inițiative de învățare reciprocă sau programe specializate de schimb privind aspecte transfrontaliere organizate cu sprijinul fondului. sursa datelor: statele membre |
(6) |
Numărul de infrastructuri critice spații publice și spații publice a anvergura infrastructurilor critice al căror protecție împotriva incidentelor de securitate a fost îmbunătățită cu ajutorul fondului. [Am. 138] sursa datelor: statele membre |
(7) |
Numărul de inițiative de prevenire a radicalizării care duce la extremism violent. sursa datelor: Rețeaua UE pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN) |
ANEXA VI
Tipuri de intervenții
TABELUL 1: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA „CÂMPUL DE INTERVENȚIE”
1 |
TER-Combaterea finanțării terorismului |
2 |
TER-Prevenirea și combaterea radicalizării |
3 |
TER-Protecția și reziliența spațiilor publice și a altor ținte vulnerabile |
4 |
TER-Protecția și reziliența infrastructurii critice |
5 |
TER-Substanțe chimice, biologice, radioactive și nucleare |
6 |
TER-Explozivi |
7 |
TER-Gestionarea crizelor |
8 |
TER-Altele |
9 |
OC-Corupția |
10 |
OC-Infracțiuni financiare și economice |
10a |
OC – Spălarea produselor infracțiunii [AM 139] |
11 |
OC-Droguri |
12 |
OC-Traficul cu arme de foc |
12a |
Traficul de bunuri culturale [AM 140] |
12b |
Traficul cu specii pe cale de dispariție [AM 141] |
13 |
OC-Traficul de persoane |
14 |
OC-Introducerea ilegală de migranți |
15 |
OC-Infracțiunile împotriva mediului |
16 |
OC-Criminalitatea organizată contra patrimoniului |
17 |
OC-Altele |
18 |
CC-Criminalitatea informatică – Altele |
19 |
CC-Criminalitatea informatică – Prevenire |
20 |
CC-Criminalitatea informatică – Facilitarea investigațiilor |
21 |
CC-Criminalitatea informatică – Asistența acordată victimelor |
22 |
CC-Exploatarea sexuală a copiilor – Prevenire |
23 |
CC-Exploatarea sexuală a copiilor – Facilitarea investigațiilor |
24 |
CC-Exploatarea sexuală a copiilor – Asistența acordată victimelor |
24a |
CC – Difuzarea de imagini prezentând abuzuri sexuale asupra copiilor și de pornografie infantilă [AM 142] |
25 |
CC-Exploatarea sexuală a copiilor – Altele |
26 |
CC-Altele |
27 |
GEN- Schimburi de informații |
28 |
GEN-Cooperarea polițienească sau cooperarea interinstituțională (vamă, poliția de frontieră, serviciile de informații) |
29 |
GEN-Criminalistică |
30 |
GEN-Sprijinul acordat victimelor |
31 |
GEN-Sprijin operațional |
32 |
TA-Asistență tehnică – informare și comunicare |
33 |
TA-Asistență tehnică – pregătire, punere în aplicare, monitorizare și control |
34 |
TA-Asistență tehnică -evaluare și studii, culegere de date |
35 |
TA-Asistență tehnică – consolidarea capacităților |
TABELUL 2: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA „TIPUL DE ACȚIUNE”
1 |
Sisteme informatice, interoperabilitate, calitatea datelor, sisteme de comunicații (cu excepția echipamentelor) |
2 |
Rețele, centre de excelență, structuri de cooperare, acțiuni și operațiuni comune |
3 |
Echipe comune de anchetă (JIT) sau alte operațiuni comune |
4 |
Detașarea sau trimiterea de experți |
5 |
Formare |
6 |
Schimbul de cele mai bune practici, ateliere, conferințe, evenimente, campanii de sensibilizare, activități de comunicare |
7 |
Studii, proiecte-pilot, evaluări de risc |
8 |
Echipamente (incluse în calculul plafonului de 15 %) |
9 |
Mijloace de transport (incluse în calculul plafonului de 15 %) |
10 |
Clădiri, instalații (incluse în calculul plafonului de 15 %) |
11 |
Punerea în aplicare a proiectelor de cercetare sau alte măsuri subsecvente |
TABELUL 3: CODURI PENTRU DIMENSIUNEA „MODALITĂȚI DE PUNERE ÎN APLICARE”
1 |
Cooperarea cu țări terțe |
2 |
Acțiuni în țări terțe |
3 |
Punerea în aplicare a recomandărilor formulate în urma evaluărilor Schengen în domeniul cooperării polițienești |
4 |
Acțiuni specifice (care nu sunt cunoscute în etapa de programare) |
5 |
Ajutor de urgență (care nu este cunoscut în etapa de programare) |
6 |
Acțiunile enumerate în anexa IV |
ANEXA VII
Acțiuni eligibile pentru sprijin operațional
În cadrul obiectivului specific îmbunătățirea schimbului de informații, sprijinul operațional acordat în cadrul programelor acoperă:
— |
întreținerea și asigurarea asistenței tehnice a sistemelor informatice de la nivelul Uniunii și, acolo unde este cazul, de la nivel național care contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament. |
— |
cheltuielile cu personalul care contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament |
În cadrul obiectivului specific îmbunătățirea cooperării operaționale, sprijinul operațional acordat în cadrul programelor acoperă:
— |
întreținerea echipamentelor tehnice sau a mijloacelor de transport utilizate pentru acțiuni în domeniul prevenirii, al detectării și al investigării infracțiunilor grave și a criminalității organizate cu dimensiune transfrontalieră. |
— |
cheltuielile cu personalul care contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament |
Pentru obiectivul specific consolidarea capacităților de prevenire și de combatere a criminalității, sprijinul operațional acordat în cadrul programelor acoperă:
— |
întreținerea echipamentelor tehnice sau a mijloacelor de transport utilizate pentru acțiuni în domeniul prevenirii, al detectării și al investigării infracțiunilor grave și a criminalității organizate cu dimensiune transfrontalieră. |
— |
cheltuielile cu personalul care contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament |
Sprijinul operațional nu include acțiunile care nu sunt eligibile în temeiul articolului 4 alineatul (3).
ANEXA VIII
Indicatorii de realizare și rezultat menționați la articolul 24 alineatul (3)
Obiectivul specific nr. 1: Îmbunătățirea schimbului de informații
(1) |
Utilizarea mecanismelor de schimb de informații ale UE, măsurată prin:
|
(2) |
Numărul de noi conexiuni între ale autorităților competente la bazele de date relevante pentru securitate, realizate cu sprijin din partea fondului: [AM 145]
|
(3) |
Numărul de utilizatori activi de instrumente, sisteme și baze de date ale UE și, după caz, naționale, utilizate pentru schimbul de informații relevante privind securitatea care au fost adăugați cu sprijin din partea fondului, raportat la numărul total de utilizatori. sursa datelor: statele membre |
Obiectivul specific nr. 2: Intensificarea cooperării operaționale
(4) |
Numărul de acțiuni operaționale comune sprijinite cu ajutorul fondului, inclusiv numărul de state membre și autorități participante, defalcat în funcție de domeniu (combaterea terorismului, criminalitatea organizată, armele de foc utilizate în cadrul criminalității organizate, criminalitatea informatică, altele):
|
(5) |
Participarea la rețelele transnaționale care funcționează cu sprijin din partea fondului. sursa datelor: statele membre, beneficiarii de granturi pentru acțiuni la nivelul Uniunii sau de granturi EMAS |
(6) |
Valoarea estimată a activelor înghețate, valoarea estimată a activelor confiscate cu ajutorul fondului. sursa datelor: statele membre |
(7) |
Valoarea drogurilor capturilor de droguri ilicite confiscate , de arme și de produse din specii sălbatice și a traficului ilicit de bunuri culturale în cadrul unor operațiuni care au implicat o cooperare transfrontalieră între agențiile de aplicare a legii. [AM 146] sursa datelor: Europol, statele membre, beneficiarii de granturi pentru acțiuni la nivelul Uniunii [AM 147] |
(8) |
Numărul de realizări ale rețelelor transnaționale existente obținute cu ajutorul fondului, cum ar fi, de exemplu, manuale de bune practici, ateliere, exerciții comune. sursa datelor: beneficiarii de granturi pentru acțiuni la nivelul Uniunii |
(9) |
Numărul de recomandări formulate în urma evaluărilor Schengen care au o implicație financiară în domeniul securității și cărora li s-a dat curs cu sprijin din partea fondului, raportat la numărul total de recomandări care au o implicație financiară în domeniul securității. sursa datelor: statele membre |
Obiectivul specific nr. 3: Consolidarea capacităților de combatere și de prevenire a criminalității
(10) |
Numărul de angajați din cadrul autorităților de aplicare a legii care au participat la cursuri de formare, exerciții, inițiative de învățare reciprocă sau programe specializate de schimb privind aspecte transfrontaliere ce au fost organizate cu sprijinul fondului, defalcat în funcție de următoarele domenii:
|
(11) |
Numărul de manuale de bune practici și tehnici de anchetă, proceduri standard de operare și alte instrumente elaborate cu sprijinul fondului, ca urmare a interacțiunii dintre diferite organizații din UE. sursa datelor: statele membre, beneficiarii de granturi pentru acțiuni la nivelul Uniunii sau de granturi EMAS |
(12) |
Numărul de victime ale infracționalității care au beneficiat de asistență din partea fondului, defalcat în funcție de tipul de infracțiune (trafic de persoane și de organe , introducere ilegală de migranți, terorism, forme grave de criminalitate și criminalitatea organizată, criminalitatea informatică, exploatarea sexuală și exploatarea sexuală a copiilor , tortura sau tratamentele inumane sau degradante ). [AM 149] sursa datelor: statele membre |
(13) |
Numărul de infrastructuri critice spații publice și de spații publice anvergura infrastructurilor critice al căror nivel de protecție împotriva incidentelor de securitate a fost îmbunătățit cu ajutorul fondului.; [Am. 150] sursa datelor: statele membre |
(14) |
Numărul de inițiative de prevenire a radicalizării care duce la extremism violent.
|
(15) |
Numărul de parteneriate stabilite cu finanțare din partea fondului care contribuie la îmbunătățirea sprijinului acordat martorilor, denunțătorilor și victimelor criminalității:
|
Obiectivul specific nr. 3 a: Dezvoltarea unei culturi comune a serviciilor de informații:
(15a) |
Numărul de schimburi stabilite între statele membre în domeniul serviciilor de informații. |
(15b) |
Numărul de ofițeri din cadrul autorităților de aplicare a legii și al serviciilor de informații care au participat la cursuri de formare, la exerciții, la programe de învățare reciprocă sau la programe specializate de schimburi privind chestiunile transfrontaliere, organizate cu sprijinul fondului. sursa datelor: statele membre [AM 154] |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/492 |
P8_TA(2019)0178
Definirea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase și protecția indicațiilor geografice ale acestora ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și pe etichetele altor produse alimentare și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/65)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0750), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 43 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0496/2016), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Italiei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2017 (1), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisorile din 10 decembrie 2018 și 27 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru comerț internațional, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0021/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (2); |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) JO C 209, 30.6.2017, p. 54.
(2) Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 1 martie 2018 (Texte adoptate, P8_TA(2018)0049).
P8_TC1-COD(2016)0392
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/787.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/494 |
P8_TA(2019)0179
Proiect de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/66)
Parlamentul European,
— |
având în vedere cererea Curții de Justiție înaintată Parlamentului European și Consiliului, în versiunea revizuită (02360/2018), |
— |
având în vedere articolul 256 alineatul (1) și articolul 281 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și articolul 106a alineatul (1) din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora proiectul de act legislativ a fost prezentat Parlamentului (C8-0132/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatele (3) și (15) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizele Comisiei Europene (COM(2018)0534 și C(2018)7500), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 ianuarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolele 48 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0439/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0900
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Protocolului nr. 3 privind Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE, Euratom) 2019/629.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/495 |
P8_TA(2019)0180
Stabilirea măsurilor de contingență în domeniul coordonării sistemelor de securitate socială ca urmare a retragerii Regatului Unit din UE ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de contingență în domeniul coordonării sistemelor de securitate socială ca urmare a retragerii Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/67)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0053), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 48 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0039/2019), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 25 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0161/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
3. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
4. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2019)0019
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de contingență în domeniul coordonării sistemelor de securitate socială ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/500.)
ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ
Declarația Comisiei
Regulamentul de stabilire a măsurilor de contingență în domeniul coordonării sistemelor de securitate socială ca urmare a retragerii Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană se bazează pe articolul 48 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), întrucât se referă la măsuri în domeniul coordonării sistemelor de securitate socială. O extindere a prezentului regulament la resortisanții țărilor terțe în același act legislativ nu este posibilă din cauza incompatibilității temeiurilor juridice, deoarece o astfel de extindere ar trebui să se bazeze pe articolul 79 alineatul (2) litera (b) din TFUE.
Comisia consideră că resortisanții țărilor terțe care intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 1231/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 ar trebui să beneficieze în continuare de principiile de bază ale coordonării securității sociale ce urmează să fie codificate în Regulamentul de stabilire a măsurilor de contingență în domeniul coordonării sistemelor de securitate socială, în temeiul dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 1231/2010 și ale Regulamentelor (CE) nr. 883/2004 și (CE) nr. 987/2009, care rămân în vigoare.
Comisia va analiza totuși dacă este cazul să extindă ulterior principiile stabilite în prezentul regulament la resortisanții țărilor terțe care își au reședința legală într-un stat membru și care, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1231/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010, se află sau s-au aflat sub incidența legislației UE privind coordonarea sistemelor de securitate socială, pentru a le confirma drepturile acumulate în perioada când Regatul Unit a fost stat membru.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/497 |
P8_TA(2019)0181
Normele comune care asigură conectivitatea de bază a transportului rutier de mărfuri cu privire la retragerea Regatului Unit din Uniune ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune care asigură conectivitatea de bază a transportului rutier de mărfuri cu privire la retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniune (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/68)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0895), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0511/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 februarie 2019 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0063/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.
P8_TC1-COD(2018)0436
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune care asigură conectivitatea de bază a transportului rutier de mărfuri și de persoane cu privire la retragerea Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/501.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/498 |
P8_TA(2019)0182
Normele comune care asigură conectivitatea aeriană de bază în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune care asigură conectivitatea aeriană de bază în ceea ce privește retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniune (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/69)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0893), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0510/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 februarie 2019 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0062/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.
P8_TC1-COD(2018)0433
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune care asigură conectivitatea aeriană de bază în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/502.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/499 |
P8_TA(2019)0183
Normele referitoare la Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite norme referitoare la Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/70)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0048), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0037/2019), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
după consultarea Comitetului Economic și Social European, |
— |
având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolele 59 și 154 din Regulamentul său de procedură, |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2019)0009
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite norme referitoare la Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/497.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/500 |
P8_TA(2019)0184
Autorizațiile de pescuit pentru navele de pescuit ale Uniunii care desfășoară operațiuni în apele Regatului Unit și operațiunile de pescuit ale navelor de pescuit ale Regatului Unit în apele Uniunii ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/2403 în ceea ce privește autorizațiile de pescuit pentru navele de pescuit ale Uniunii în apele Regatului Unit și operațiunile de pescuit ale navelor de pescuit ale Regatului Unit în apele Uniunii (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/71)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0049), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0036/2019), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
după consultarea Comitetului Economic și Social European, |
— |
având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolele 59 și 154 din Regulamentul său de procedură, |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2019)0010
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/2403 în ceea ce privește autorizațiile de pescuit pentru navele de pescuit ale Uniunii în apele Regatului Unit și operațiunile de pescuit ale navelor de pescuit ale Regatului Unit în apele Uniunii
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/498.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/501 |
P8_TA(2019)0185
Anumite aspecte ale siguranței și conectivității feroviare având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniune ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite aspecte ale siguranței și conectivității feroviare având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniune (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/72)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0088), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0046/2019), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
după consultarea Comitetului Economic și Social European, |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere articolele 59 și 154 din Regulamentul său de procedură, |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2019)0040
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite aspecte ale siguranței și conectivității feroviare având în vedere retragerea Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/503.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/502 |
P8_TA(2019)0189
Centrul de competențe european industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și Rețeaua de centre naționale de coordonare ***I
Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Centrului de competențe european industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și a Rețelei de centre naționale de coordonare (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD)) (1)
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/73)
Amendamentul 1
Propunere de regulament
Considerentul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 2
Propunere de regulament
Considerentul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 3
Propunere de regulament
Considerentul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de regulament
Considerentul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de regulament
Considerentul 4 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 6
Propunere de regulament
Considerentul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 7
Propunere de regulament
Considerentul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 8
Propunere de regulament
Considerentul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 9
Propunere de regulament
Considerentul 6 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de regulament
Considerentul 6 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de regulament
Considerentul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de regulament
Considerentul 8 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 13
Propunere de regulament
Considerentul 8 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 14
Propunere de regulament
Considerentul 8 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 15
Propunere de regulament
Considerentul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 16
Propunere de regulament
Considerentul 12
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 17
Propunere de regulament
Considerentul 14
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de regulament
Considerentul 14 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 19
Propunere de regulament
Considerentul 14 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 20
Propunere de regulament
Considerentul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de regulament
Considerentul 16
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 22
Propunere de regulament
Considerentul 16 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 23
Propunere de regulament
Considerentul 17
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de regulament
Considerentul 17 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 25
Propunere de regulament
Considerentul 18
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 26
Propunere de regulament
Considerentul 19
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 27
Propunere de regulament
Considerentul 20
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 28
Propunere de regulament
Considerentul 20 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 29
Propunere de regulament
Considerentul 20 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 30
Propunere de regulament
Considerentul 20 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 31
Propunere de regulament
Considerentul 21
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 32
Propunere de regulament
Considerentul 24
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 33
Propunere de regulament
Considerentul 24 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 34
Propunere de regulament
Considerentul 25
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 35
Propunere de regulament
Considerentul 25 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 36
Propunere de regulament
Considerentul 26
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 37
Propunere de regulament
Considerentul 27
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 38
Propunere de regulament
Considerentul 28
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 39
Propunere de regulament
Considerentul 28 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 40
Propunere de regulament
Considerentul 29
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 41
Propunere de regulament
Considerentul 31
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 42
Propunere de regulament
Considerentul 31 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 43
Propunere de regulament
Considerentul 33 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 44
Propunere de regulament
Considerentul 34
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 45
Propunere de regulament
Articolul 1 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Prezentul regulament instituie Centrul de competențe european industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică („Centrul de competențe”), precum și Rețeaua de centre naționale de coordonare și stabilește norme pentru numirea centrelor naționale de coordonare, precum și pentru instituirea Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică. |
1. Prezentul regulament instituie Centrul de competențe european industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică („Centrul de competențe”), precum și Rețeaua de centre naționale de coordonare („Rețeaua”) și stabilește norme pentru numirea centrelor naționale de coordonare, precum și pentru instituirea Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică („Comunitatea”) . Centrul de competențe și rețeaua contribuie la reziliența generală și la familiarizarea publicului din Uniune cu amenințările la adresa securității cibernetice, ținând seama în mod corect de implicațiile sociale. |
Amendamentul 46
Propunere de regulament
Articolul 1 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Centrul de competențe își are sediul la [Bruxelles, Belgia.] |
eliminat |
Amendamentul 47
Propunere de regulament
Articolul 1 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Centrul de competențe are personalitate juridică. Acesta dispune, în fiecare stat membru, de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice în temeiul legislației statului membru respectiv. În special, acesta poate să achiziționeze sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să se constituie parte în proceduri judiciare. |
eliminat |
Amendamentul 48
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 183
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 49
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 50
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 51
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 52
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 53
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 54
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 55
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 56
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 57
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 58
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1 – litera bb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 59
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1 – litera bc (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 60
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1 – litera bd (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 61
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 62
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 63
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 64
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 65
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 66
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 67
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera bb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 68
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 69
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 70
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera cb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 71
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 3 – litera cc (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 72
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 4 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 73
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 4 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 74
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 4 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 75
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 4 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 76
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 4 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 77
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 5 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 78
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 5 – litera -a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 79
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 80
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 81
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 82
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 83
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera bb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 84
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera bc (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 85
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera bd (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 86
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera be (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 87
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 88
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 6 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 184
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 7 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 185
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 8 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 89
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 8 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 90
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – punctul 8 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||
|
|
Amendamentul 91
Propunere de regulament
Articolul 5 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Investiții în infrastructuri, capacități, produse sau soluții și utilizarea acestora |
Investiții în infrastructuri, capacități, produse sau procese și utilizarea acestora |
Amendamentul 92
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. În cazul în care Centrul de competențe oferă finanțare pentru infrastructuri, capacități, produse sau soluții în conformitate cu articolul 4 alineatele (3) și (4), sub formă de grant sau de premiu, planul de lucru al Centrului de competențe poate preciza, în special: |
1. În cazul în care Centrul de competențe oferă finanțare pentru infrastructuri, capacități, produse sau procese în conformitate cu articolul 4 alineatele (3) și (4), sub formă de achiziție publică, de grant sau de premiu, planul de lucru al Centrului de competențe poate preciza, în special: |
Amendamentul 93
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 94
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 1 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 95
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 1 – litera bb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 96
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Centrul de competențe poate fi responsabil de executarea generală a acțiunilor comune relevante de achiziții publice, inclusiv a achizițiilor înainte de comercializare în numele membrilor rețelei , al membrilor Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică sau al altor părți terțe care reprezintă utilizatorii produselor și soluțiilor de securitate cibernetică . În acest scop, Centrul de competențe poate fi asistat de unul sau mai multe centre naționale de coordonare sau de către membri ai Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică. |
2. Centrul de competențe poate fi responsabil de executarea generală a acțiunilor comune relevante de achiziții publice, inclusiv a achizițiilor înainte de comercializare în numele membrilor rețelei. În acest scop, Centrul de competențe poate fi asistat de unul sau mai multe centre naționale de coordonare sau de către membri ai Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică sau ai centrelor europene de inovare digitală . |
Amendamentul 97
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul - 1 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
-1. Un centru național de coordonare unic este instituit în fiecare stat membru. |
Amendamentul 98
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Centrul național de coordonare desemnat are capacitatea de a sprijini Centrul de competențe și rețeaua în îndeplinirea misiunii lor prevăzute la articolul 3 din prezentul regulament. Centrele naționale de coordonare dețin sau au acces direct la expertiza tehnologică în materie de securitate cibernetică și sunt în măsură să interacționeze și să se coordoneze în mod eficace cu industria, cu sectorul public și cu comunitatea de cercetare. |
4. Centrul național de coordonare desemnat are capacitatea de a sprijini Centrul de competențe și rețeaua în îndeplinirea misiunii lor prevăzute la articolul 3 din prezentul regulament. Centrele naționale de coordonare dețin sau au acces direct la expertiza tehnologică în materie de securitate cibernetică și sunt în măsură să interacționeze și să se coordoneze în mod eficace cu industria, cu sectorul public, cu comunitatea academică și de cercetare și cu cetățenii. Comisia publică orientări care detaliază în mod suplimentar procedura de evaluare și care explică aplicarea criteriilor. |
Amendamentul 99
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Relația dintre Centrul de competențe și centrele naționale de coordonare se bazează pe un acord contractual semnat între Centrul de competențe și fiecare dintre centrele naționale de coordonare. Acordul prevede norme care reglementează relația și repartizarea sarcinilor între Centrul de competențe și fiecare centru național de coordonare. |
5. Relația dintre Centrul de competențe și centrele naționale de coordonare se bazează pe un acord contractual standard semnat între Centrul de competențe și fiecare dintre centrele naționale de coordonare. Acordul cuprinde același set de condiții generale armonizate care prevăd norme care reglementează relația și repartizarea sarcinilor între Centrul de competențe și fiecare centru național de coordonare , precum și condiții speciale, adaptate la centrul național de coordonare în cauză . |
Amendamentul 100
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
5a. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 45a pentru a completa prezentul regulament, prin stabilirea condițiilor generale armonizate ale acordurilor contractuale menționate la alineatul (5) din prezentul articol, inclusiv formatul acestora. |
Amendamentul 101
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 102
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 103
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 104
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 105
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 106
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 107
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera fa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 108
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera g
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 109
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera h
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 110
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Centrele naționale de coordonare cooperează, după caz, prin intermediul rețelei în scopul îndeplinirii sarcinilor menționate la alineatul (1 ) literele (a), (b), (c), (e) și (g ). |
4. Centrele naționale de coordonare cooperează, după caz, prin intermediul rețelei și cu centrele europene de inovare digitală relevante în scopul îndeplinirii sarcinilor menționate la alineatul (1). |
Amendamentul 111
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Comunitatea de competențe în materie de securitate cibernetică contribuie la misiunea Centrului de competențe, astfel cum se prevede la articolul 3, și consolidează și diseminează expertiza în materie de securitate cibernetică în întreaga Uniune. |
1. Comunitatea de competențe în materie de securitate cibernetică contribuie la misiunea Centrului de competențe, astfel cum se prevede la articolul 3, consolidează, pune în comun și diseminează expertiza în materie de securitate cibernetică în întreaga Uniune și furnizează expertiză tehnică . |
Amendamentul 112
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Comunitatea de competențe în materie de securitate cibernetică este formată din organizații de cercetare industriale , academice și non-profit , precum și din asociații și entități publice și alte entități care se ocupă de chestiuni operaționale și tehnice. Aceasta reunește principalele părți interesate în ceea ce privește capacitățile tehnologice și industriale în materie de securitate cibernetică din Uniune , implicând centrele naționale de coordonare, precum și instituțiile și organismele Uniunii cu expertiză relevantă. |
2. Comunitatea de competențe în materie de securitate cibernetică este formată din societatea civilă, sectorul industrial care reprezintă cererea și oferta, inclusiv IMM-urile, comunitatea academică și de cercetare , asociații de utilizatori , experți individuali, organizații europene de standardizare relevante , precum și din alte asociații și entități publice și alte entități care se ocupă de chestiuni operaționale și tehnice în domeniul securității cibernetice . Aceasta reunește principalele părți interesate în ceea ce privește capacitățile tehnologice , industriale, academice și de cercetare, precum și capacitățile și capabilitățile societale din Uniune și implică centrele naționale de coordonare, centrele europene de inovare digitală, precum și instituțiile și organismele Uniunii cu expertiză relevantă , astfel cum se menționează la articolul 10 din prezentul regulament . |
Amendamentul 113
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 3 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Numai entitățile stabilite în Uniune pot fi acreditate ca membri ai Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică. Acestea trebuie să demonstreze că au expertiză în materie de securitate cibernetică în ceea ce privește cel puțin unul dintre următoarele domenii: |
3. Numai entitățile și persoanele fizice stabilite , respectiv rezidente pe teritoriul Uniunii, în Spațiul Economic European (SEE) sau în țările membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) pot fi acreditate ca membri ai Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică. Solicitanții trebuie să demonstreze că pot furniza expertiză în materie de securitate cibernetică în ceea ce privește cel puțin unul dintre următoarele domenii: |
Amendamentul 114
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 3 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 115
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 3 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 116
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 3 – litera cb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 117
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Centrul de competență acreditează entități instituite în temeiul dreptului național în calitate de membre ale Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică în urma unei evaluări efectuate de centrul național de coordonare al statului membru în care este stabilită entitatea, prin care se verifică îndeplinirea de către această entitate a criteriilor prevăzute la alineatul (3). O acreditare nu este limitată în timp, dar poate fi revocată de către Centrul de competențe în orice moment dacă acesta sau centrul național de coordonare consideră că entitatea nu îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3) sau intră sub incidența dispozițiilor relevante prevăzute la articolul 136 din Regulamentul XXX [noul Regulament financiar]. |
4. Centrul de competență acreditează entități instituite în temeiul dreptului național sau persoane fizice în calitate de membre ale Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică în urma unei evaluări armonizate efectuate de Centrul național de competențe, de centrul național de coordonare al statului membru în care este stabilită entitatea sau în care persoana fizică este rezidentă , prin care se verifică îndeplinirea de către această entitate a criteriilor prevăzute la alineatul (3). O acreditare nu este limitată în timp, dar poate fi revocată de către Centrul de competențe în orice moment dacă acesta sau centrul național de coordonare consideră că entitatea sau persoana fizică nu îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3) sau intră sub incidența dispozițiilor relevante prevăzute la articolul 136 din Regulamentul XXX [noul Regulament financiar]. Centrele naționale de coordonare ale statelor membre urmăresc asigurarea unei reprezentări echilibrate a părților interesate în cadrul comunității, încurajând în mod activ participarea categoriilor și a grupurilor de persoane fizice subreprezentate, în special IMM-uri. |
Amendamentul 118
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
4a. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 45a pentru a completa prezentul regulament prin detalierea criteriilor prevăzute la alineatul (3) din prezentul articol pe baza cărora sunt selectați solicitanții, precum și a procedurilor de evaluare și de acreditare a entităților care îndeplinesc criteriile menționate la alineatul (4) din prezentul articol. |
Amendamentul 119
Propunere de regulament
Articolul 9 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 120
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Centrul de competențe cooperează cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, inclusiv cu Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor, cu Centrul de răspuns la incidente de securitate cibernetică (CERT-UE), cu Serviciul European de Acțiune Externă, cu Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, cu Agenția Executivă pentru Cercetare, cu Agenția Executivă pentru Inovare și Rețele, cu Centrul european de combatere a criminalității informatice din cadrul Europol, precum și cu Agenția Europeană de Apărare. |
1. Pentru a asigura coerența și complementaritatea, Centrul de competențe cooperează cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, inclusiv cu ENISA , cu Centrul de răspuns la incidente de securitate cibernetică (CERT-UE), cu Serviciul European de Acțiune Externă, cu Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, cu Agenția Executivă pentru Cercetare, cu Agenția Executivă pentru Inovare și Rețele, cu centrele europene de inovare digitală relevante, cu Centrul european de combatere a criminalității informatice din cadrul Europol, precum și cu Agenția Europeană de Apărare, în ceea ce privește proiectele, serviciile și competențele cu dublă utilizare . |
Amendamentul 121
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. O astfel de cooperare are loc în cadrul acordurilor de lucru. Aceste acorduri sunt supuse aprobării prealabile a Comisiei. |
2. O astfel de cooperare are loc în cadrul acordurilor de lucru. Aceste acorduri sunt adoptate de Consiliul de conducere cu aprobarea prealabilă a Comisiei. |
Amendamentul 122
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Consiliul de conducere este alcătuit dintr-un reprezentant al fiecărui stat membru și cinci reprezentanți ai Comisiei, în numele Uniunii. |
1. Consiliul de conducere este alcătuit din câte un reprezentant al fiecărui stat membru , un reprezentant desemnat de Parlamentul European în calitate de observator și patru reprezentanți ai Comisiei, în numele Uniunii , cu scopul de a obține un echilibru de gen în rândul membrilor consiliului de administrație și al supleanților acestora . |
Amendamentul 123
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Membrii consiliului de conducere și supleanții acestora sunt numiți în funcție de cunoștințele lor în domeniul tehnologiei , precum și în funcție de competențele lor manageriale, administrative și bugetare relevante. Comisia și statele membre depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în cadrul consiliului de conducere, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestuia. Comisia și statele membre urmăresc realizarea unei reprezentări echilibrate a bărbaților și femeilor în consiliul de conducere. |
3. Membrii consiliului de conducere și supleanții acestora sunt numiți în funcție de cunoștințele lor în domeniul securității cibernetice , precum și în funcție de competențele lor manageriale, administrative și bugetare relevante. Comisia și statele membre depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în cadrul consiliului de conducere, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestuia. Comisia și statele membre urmăresc realizarea unei reprezentări echilibrate a bărbaților și femeilor în consiliul de conducere. |
Amendamentul 124
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. Comisia poate invita observatori, inclusiv reprezentanți ai unor organisme, oficii și agenții relevante ale Uniunii, să participe la reuniunile consiliului de conducere, dacă este cazul. |
6. Consiliul de conducere poate invita observatori, inclusiv reprezentanți ai unor organisme, oficii și agenții relevante ale Uniunii , precum și membri ai comunității , să participe la reuniunile consiliului de conducere, dacă este cazul. |
Amendamentul 125
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
7. Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) este observator permanent în consiliul de conducere. |
7. ENISA și Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice sunt observatori permanenți în consiliul de conducere , cu rol consultativ, dar fără drepturi de vot. Consiliul de conducere acordă atenție maximă opiniilor exprimate de observatorii permanenți. |
Amendamentul 126
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 127
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 128
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 129
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera ea (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 130
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera ga (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 131
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 132
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera l
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 133
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera r
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 134
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3 – litera s
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 135
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Consiliul de conducere alege un președinte și un vicepreședinte dintre membrii cu drept de vot, pentru o perioadă de doi ani. Mandatul președintelui și al vicepreședintelui poate fi prelungit o singură dată, în urma unei decizii a consiliului de conducere. Cu toate acestea, dacă pe durata mandatului încetează calitatea acestora de membri ai consiliului de conducere, mandatul lor expiră automat la aceeași dată. Vicepreședintele îl înlocuiește din oficiu pe președinte în cazul în care acesta din urmă nu își poate exercita prerogativele. Președintele participă la vot. |
1. Consiliul de conducere alege un președinte și un vicepreședinte dintre membrii cu drept de vot, pentru o perioadă de doi ani , vizând atingerea echilibrului de gen . Mandatul președintelui și al vicepreședintelui poate fi prelungit o singură dată, în urma unei decizii a consiliului de conducere. Cu toate acestea, dacă pe durata mandatului încetează calitatea acestora de membri ai consiliului de conducere, mandatul lor expiră automat la aceeași dată. Vicepreședintele îl înlocuiește din oficiu pe președinte în cazul în care acesta din urmă nu își poate exercita prerogativele. Președintele participă la vot. |
Amendamentul 136
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Directorul executiv ia parte la deliberări, cu excepția cazului în care consiliul de conducere decide altfel, dar nu are drept de vot. Consiliul de conducere poate invita alte persoane să participe la reuniunile sale în calitate de observatori, de la caz la caz. |
3. Directorul executiv ia parte la deliberări, cu excepția cazului în care consiliul de conducere decide altfel, dar nu are drept de vot. |
Amendamentul 137
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Membrii Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice pot lua parte la reuniunile consiliului de conducere, la invitația președintelui, fără a avea drept de vot. |
eliminat |
Amendamentul 138
Propunere de regulament
Articolul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 15 |
eliminat |
Regulile de vot în cadrul consiliului de conducere |
|
1. Uniunea deține 50 % din drepturile de vot. Drepturile de vot ale Uniunii sunt indivizibile. |
|
2. Fiecare stat membru participant deține un vot. |
|
3. Consiliul de conducere adoptă deciziile sale cu o majoritate de cel puțin 75 % din totalul voturilor, inclusiv voturile membrilor care sunt absenți, reprezentând cel puțin 75 % din totalul contribuțiilor financiare către Centrul de competențe. Contribuția financiară va fi calculată pe baza cheltuielilor estimate propuse de statele membre menționate la articolul 17 alineatul (2) litera (c) și pe baza raportului privind valoarea contribuțiilor statelor membre participante menționate la articolul 22 alineatul (5). |
|
4. Numai reprezentanții Comisiei și reprezentanții statelor membre participante dețin drepturi de vot. |
|
5. Președintele participă la vot. |
|
Amendamentul 139
Propunere de regulament
Articolul 15 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
Articolul 15a |
||
|
Regulile de vot în cadrul consiliului de conducere |
||
|
1. Deciziile supuse votului se pot referi la: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
2. Consiliul de conducere adoptă deciziile sale cu cel puțin 75 % din totalul voturilor tuturor membrilor. Drepturile de vot ale Uniunii sunt reprezentate de Comisie și sunt indivizibile. |
||
|
3. Pentru deciziile prevăzute la alineatul (1) litera (a), fiecare stat membru este reprezentat și are aceleași drepturi de vot egale. Pentru restul de voturi disponibile, până la 100 %, Uniunea ar trebui să dețină cel puțin 50 % din drepturile de vot corespunzătoare contribuției sale financiare. |
||
|
4. Pentru deciziile care intră sub incidența alineatului (1) literele (b) sau (c) sau pentru orice alte decizii care nu se încadrează la nicio altă categorie de la alineatul (1), Uniunea deține cel puțin 50 % din drepturile de vot corespunzătoare contribuției sale financiare. Numai statele membre contribuitoare au drepturi de vot, iar acestea vor corespunde contribuției lor financiare. |
||
|
5. Dacă președintele a fost ales dintre reprezentanții statelor membre, președintele participă la vot ca reprezentant al statului său membru. |
Amendamentul 140
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Directorul executiv este numit de consiliul de conducere dintr-o listă de candidați propuși de Comisie, în urma unei proceduri de selecție deschise și transparente . |
3. Directorul executiv este numit de Consiliul de conducere dintr-o listă de candidați propuși de Comisie, cu nominalizări care să vizeze atingerea echilibrului de gen din partea statelor membre, în urma unei proceduri de selecție deschise , transparente și nediscriminatorii . |
Amendamentul 141
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Durata mandatului directorului executiv este de patru ani. Până la sfârșitul perioadei respective, Comisia realizează o analiză care ia în considerare evaluarea rezultatelor obținute de directorul executiv și viitoarele sarcini și provocări cu care se va confrunta Centrul de competențe. |
5. Durata mandatului directorului executiv este de cinci ani. Până la sfârșitul perioadei respective, Comisia realizează o analiză care ia în considerare evaluarea rezultatelor obținute de directorul executiv și viitoarele sarcini și provocări cu care se va confrunta Centrul de competențe. |
Amendamentul 142
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. La propunerea Comisiei, care ia în considerare evaluarea menționată la alineatul (5), consiliul de conducere poate reînnoi mandatul directorului executiv o singură dată, cu cel mult patru ani. |
6. La propunerea Comisiei, care ia în considerare evaluarea menționată la alineatul (5), consiliul de conducere poate reînnoi mandatul directorului executiv o singură dată, cu cel mult cinci ani. |
Amendamentul 143
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
8. Directorul executiv este demis din funcție numai printr-o decizie a consiliului de conducere, care acționează la propunerea Comisiei. |
8. Directorul executiv este demis din funcție numai printr-o decizie a consiliului de conducere, care acționează la propunerea membrilor săi sau la propunerea Comisiei. |
Amendamentul 144
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 2 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 145
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 2 – litera h
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 146
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 2 – litera l
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 147
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 2 – litera s
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 148
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 2 – litera v
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 149
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice este format din cel mult 16 membri. Membrii sunt numiți de consiliul de conducere dintre reprezentanții entităților din cadrul Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică . |
1. Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice este format din cel mult 25 membri. Membrii sunt numiți de consiliul de conducere dintre reprezentanții entităților din cadrul comunității sau al membrilor individuali ai acesteia. Sunt eligibili numai reprezentanți ai entităților care nu sunt controlate de o țară terță sau de o entitate dintr-o țară terță, cu excepția țărilor din SEE și AELS. Numirea se face în conformitate cu o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Componența consiliului vizează realizarea echilibrului de gen și include o reprezentare echilibrată a grupurilor de părți interesate din industrie, comunitatea academică și societatea civilă . |
Amendamentul 150
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Membrii Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice dețin competențe specifice în ceea ce privește cercetarea în domeniul securității cibernetice, dezvoltarea industrială, serviciile profesionale sau desfășurarea acestora . Cerințele pentru astfel de competențe specifice sunt precizate în detaliu de către consiliul de conducere. |
2. Membrii Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice dețin competențe specifice în ceea ce privește cercetarea în domeniul securității cibernetice, dezvoltarea industrială, furnizarea, implementarea sau desfășurarea de servicii sau produse profesionale . Cerințele pentru astfel de competențe specifice sunt precizate în detaliu de către consiliul de conducere. |
Amendamentul 151
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Reprezentanții Comisiei și ai Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor pot participa la lucrările Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice și pot sprijini lucrările acestuia. |
5. Reprezentanții Comisiei și ai ENISA sunt invitați să participe la lucrările Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice și sprijină lucrările acestuia. Consiliul consultativ poate invita, de la caz la caz, și alți reprezentați din partea comunității în calitate de observatori, consilieri sau experți, după caz. |
Amendamentul 152
Propunere de regulament
Articolul 19 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice se întrunește cel puțin de două ori pe an. |
1. Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice se întrunește cel puțin de trei ori pe an. |
Amendamentul 153
Propunere de regulament
Articolul 19 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice poate oferi consiliere consiliului de conducere cu privire la instituirea de grupuri de lucru cu privire la aspecte specifice relevante pentru activitatea Centrului de competențe, atunci când acest lucru este necesar în cadrul coordonării generale a unuia sau mai multor membri ai Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice. |
2. Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice prezintă sugestii consiliului de conducere cu privire la instituirea de grupuri de lucru cu privire la aspecte specifice relevante pentru activitatea Centrului de competențe, ori de câte ori acestea se încadrează în sarcinile și domeniile de competențe specificate la articolul 20 și atunci când acest lucru este necesar în cadrul coordonării generale a unuia sau mai multor membri ai Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice. |
Amendamentul 154
Propunere de regulament
Articolul 20 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice informează Centrul de competențe cu privire la desfășurarea activităților sale și: |
Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice informează periodic Centrul de competențe cu privire la desfășurarea activităților sale și: |
Amendamentul 155
Propunere de regulament
Articolul 20 – paragraful 1 – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 156
Propunere de regulament
Articolul 20 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 157
Propunere de regulament
Articolul 20 – paragraful 1 – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 158
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 159
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 160
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Contribuția maximă a Uniunii se plătește din creditele din bugetul general al Uniunii alocate pentru [programul Europa digitală] și din creditele alocate programului specific de punere în aplicare a programului Orizont Europa, instituit prin Decizia XXX. |
2. Contribuția maximă a Uniunii se plătește din creditele din bugetul general al Uniunii alocate pentru [programul Europa digitală], din creditele alocate programului specific de punere în aplicare a programului Orizont Europa, instituit prin Decizia XXX , din creditele pentru Fondul european de apărare și pentru alte programe și proiecte care intră în sfera de competență a Centrului de competențe sau a rețelei . |
Amendamentul 161
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Contribuția financiară a Uniunii nu acoperă sarcinile menționate la articolul 4 alineatul (8) litera (b). |
4. Contribuția financiară a Uniunii din programele Europa digitală și Orizont Europa nu acoperă sarcinile menționate la articolul 4 alineatul (8) litera (b). Acestea pot fi acoperite de contribuții financiare din Fondul european de apărare. |
Amendamentul 162
Propunere de regulament
Articolul 22 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Comisia poate suprima, reduce în mod proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii către Centrul de competențe în cazul în care statele membre participante nu efectuează , efectuează doar parțial sau efectuează cu întârziere contribuțiile menționate la alineatul (1). |
4. Comisia poate suprima, reduce în mod proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii către Centrul de competențe în cazul în care statele membre participante nu efectuează sau efectuează doar parțial contribuțiile menționate la alineatul (1). Suprimarea, reducerea sau suspendarea contribuției financiare a Uniunii de către Comisie este proporțională în ceea ce privește valoarea și durata acesteia cu reducerea, suprimarea sau suspendarea contribuțiilor statelor membre. |
Amendamentul 163
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 4 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 164
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 4 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 165
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 8 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
8a. Centrul de competențe cooperează îndeaproape cu alte instituții, agenții și organisme ale Uniunii pentru a beneficia de sinergii și, unde este posibil, pentru a reduce costurile administrative. |
Amendamentul 166
Propunere de regulament
Articolul 30 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. În cursul punerii în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Centrul de competențe ia măsurile corespunzătoare care să garanteze protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni administrative eficace, proporționale și disuasive. |
1. În cursul punerii în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Centrul de competențe ia măsurile corespunzătoare care să garanteze protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale periodice și eficace și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni administrative eficace, proporționale și disuasive. |
Amendamentul 167
Propunere de regulament
Articolul 31 – alineatul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
7. Personalul centrului de competențe este format din agenți temporari și agenți contractuali. |
7. Centrul de competență urmărește să realizeze echilibrul de gen în rândul personalului său. Personalul este format din agenți temporari și agenți contractuali. |
Amendamentul 168
Propunere de regulament
Articolul 34 – alineatul 2 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 169
Propunere de regulament
Articolul 35 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Centrul de competențe își desfășoară activitățile cu un nivel ridicat de transparență. |
1. Centrul de competențe își desfășoară activitățile cu cel mai ridicat nivel de transparență. |
Amendamentul 170
Propunere de regulament
Articolul 35 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Centrul de competențe se asigură că publicului și tuturor părților interesate li se furnizează informații adecvate, obiective, fiabile și ușor accesibile, în special în ceea ce privește rezultatele activității sale . De asemenea, acesta face publice declarațiile de interese întocmite în conformitate cu articolul 41 . |
2. Centrul de competențe se asigură că publicului și tuturor părților interesate li se furnizează informații cuprinzătoare, adecvate, obiective, fiabile și ușor accesibile, în timp util, în special în ceea ce privește rezultatele activității Centrului de competențe, rețelei, Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice și a Comunității . De asemenea, acesta face publice declarațiile de interese întocmite în conformitate cu articolul 42 . |
Amendamentul 171
Propunere de regulament
Articolul 38 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Evaluarea menționată la alineatul (2) include o evaluare a rezultatelor obținute de către Centrul de competențe, având în vedere obiectivele, mandatul și sarcinile sale. În cazul în care consideră că existența Centrului de competențe este în continuare justificată în raport cu obiectivele, mandatul și sarcinile acestuia, Comisia poate propune ca durata mandatului Centrului de competențe, prevăzută la articolul 46, să fie prelungită. |
3. Evaluarea menționată la alineatul (2) include o evaluare a rezultatelor obținute de către Centrul de competențe, având în vedere obiectivele, mandatul și sarcinile sale , precum și eficacitatea și eficiența . În cazul în care consideră că existența Centrului de competențe este în continuare justificată în raport cu obiectivele, mandatul și sarcinile acestuia, Comisia poate propune ca durata mandatului Centrului de competențe, prevăzută la articolul 46, să fie prelungită. |
Amendamentul 172
Propunere de regulament
Articolul 38 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 38a Personalitatea juridică a Centrului de competențe 1. Centrul de competențe are personalitate juridică. 2. În fiecare stat membru, Centrul de competențe dispune de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice în temeiul legislației statului membru respectiv. În special, acesta poate să achiziționeze sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să se constituie parte în proceduri judiciare. |
Amendamentul 173
Propunere de regulament
Articolul 42 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Consiliul de conducere al Centrului de competențe adoptă norme pentru prevenirea și gestionarea conflictelor de interese în rândul membrilor, organismelor și personalului acesteia . Aceste norme conțin dispozițiile menite să evite un conflict de interese în ceea ce privește reprezentanții membrilor care fac parte din consiliul de conducere, precum și din Consiliul consultativ pe probleme industriale și științifice , în conformitate cu Regulamentul XXX [noul Regulament financiar] . |
Consiliul de conducere al Centrului de competențe adoptă norme pentru prevenirea , identificarea și soluționarea conflictelor de interese în rândul membrilor, organismelor și personalului acesteia , inclusiv în ceea ce îl privește pe directorul executiv, precum și în rândul membrilor consiliului de conducere, ai Consiliului consultativ pe probleme industriale și științifice și ai comunității . |
Amendamentul 174
Propunere de regulament
Articolul 42 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statele membre asigură prevenirea, identificarea și rezolvarea conflictelor de interese în cadrul centrelor naționale de coordonare. |
Amendamentul 175
Propunere de regulament
Articolul 42 – paragraful 1 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Normele menționate la primul paragraf respectă Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. |
Amendamentul 176
Propunere de regulament
Articolul 44 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Sprijin din partea statului membru gazdă |
Sediu și sprijin din partea statului membru gazdă |
Amendamentul 177
Propunere de regulament
Articolul 44 – paragraful - 1 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Sediul Centrului de competențe se stabilește printr-o procedură responsabilă din punct de vedere democratic, utilizând criterii transparente și în conformitate cu dreptul Uniunii. |
Amendamentul 178
Propunere de regulament
Articolul 44 – paragraful - 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statul membru gazdă pune la dispoziție cele mai bune condiții posibile pentru a asigura buna funcționare a Centrului de competențe, inclusiv un sediu unic, dar și alte condiții, cum ar fi accesibilitatea la facilități adecvate de educație pentru copiii personalului, un acces corespunzător la piața muncii, la securitate socială și la asistență medicală atât pentru copiii, cât și pentru partenerii angajaților. |
Amendamentul 179
Propunere de regulament
Articolul 44 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Centrul de competențe și statul membru [Belgia] în care se află sediul acestuia pot încheia un acord administrativ referitor la privilegii și imunități, precum și la alte tipuri de sprijin care urmează să fie oferite de statul membru respectiv Centrului de competențe. |
Centrul de competențe și statul membru în care se află sediul acestuia încheie un acord administrativ referitor la privilegii și imunități, precum și la alte tipuri de sprijin care urmează să fie oferite de statul membru respectiv Centrului de competențe. |
Amendamentul 180
Propunere de regulament
Articolul 45 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 45a |
|
Exercitarea delegării |
|
1. Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. |
|
2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 6 alineatul (5a) și la articolul 8 alineatul (4b) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată de la … [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. |
|
3. Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (5a) și la articolul 8 alineatul (4b) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |
|
4. Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. |
|
5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. |
|
6. Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (5a) și al articolului 8 alineatul (4b) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |
(1) Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiilor competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0084/2019).
(1a) Regulamentul (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului din … de instituire a unui regim al Uniunii pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere, asistenței tehnice și tranzitului în ceea ce privește produsele cu dublă utilizare (JO L …, …, p. …).
(23) Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (JO L 194, 19.7.2016, p. 1).
(23) Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (JO L 194, 19.7.2016, p. 1).
(1a) Regulamentul (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului din… privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru securitate cibernetică) și privind certificarea de securitate cibernetică pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentul (UE) nr. 526/2013 (Legea privind securitatea cibernetică) (JO L …) (2017/0225(COD)) .
(1a) Regulamentul (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului din… privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru securitate cibernetică) și privind certificarea de securitate cibernetică pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentul (UE) nr. 526/2013 (Legea privind securitatea cibernetică) (JO L …) (2017/0225(COD)).
(24) Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).
(24) Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).
(1a) JO L 123, 12.5.2016, p. 1.
(1a) Regulamentul (UE) 2019/XXX al Parlamentului European și al Consiliului din… de instituire a programului Europa digitală pentru perioada 2021-2027 (JO L …) (2018/0227(COD)).
(26) [a se adăuga titlul complet și referința JO]
(27) [a se adăuga titlul complet și referința JO]
(26) [a se adăuga titlul complet și referința JO]
(27) [a se adăuga titlul complet și referința JO]
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/570 |
P8_TA(2019)0190
Modificarea Regulamentului (CE) nr. 391/2009 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 391/2009 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/74)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0567), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0384/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 25 ianuarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0004/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură, prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0298
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 391/2009 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/492.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/571 |
P8_TA(2019)0191
Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune – ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/75)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0568), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0385/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0009/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește propunerea, și-o modifică în mod substanțial sau intenționează o facă; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0299
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/495.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/572 |
P8_TA(2019)0192
Instalații portuare de preluare a deșeurilor provenite de la nave ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instalațiile portuare de preluare pentru descărcarea deșeurilor provenite de la nave, de abrogare a Directivei 2000/59/CE și de modificare a Directivei 2009/16/CE și a Directivei 2010/65/UE (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/76)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0033), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C8-0014/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru pescuit (A8-0326/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0012
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Directivei (UE) 2019/… a Parlamentului European și a Consiliului privind instalațiile portuare de preluare pentru predarea deșeurilor provenite de la nave, de modificare a Directivei 2010/65/UE și de abrogare a Directivei 2000/59/CE
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/883.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/573 |
P8_TA(2019)0193
Prelungirea utilizării tranzitorii a altor mijloace decât tehnicile de prelucrare electronică a datelor prevăzute în Codul vamal al Uniunii ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 în vederea prelungirii utilizării tranzitorii a altor mijloace decât tehnicile de prelucrare electronică a datelor prevăzute în Codul vamal al Uniunii (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/77)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0085), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 33 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0097/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 februarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0342/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
aprobă declarația comună a Parlamentului și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria L a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, împreună cu versiunea finală a actului legislativ; |
3. |
ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria L a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, împreună cu versiunea finală a actului legislativ; |
4. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
5. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0040
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 în vederea prelungirii utilizării tranzitorii a altor mijloace decât tehnicile de prelucrare electronică a datelor prevăzute în Codul vamal al Uniunii
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/632.)
ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ
Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului
Parlamentul European și Consiliul salută Raportul special nr. 26/2018 al Curții de Conturi Europene intitulat „O serie de întârzieri înregistrate în implementarea sistemelor informatice vamale: ce anume nu a funcționat?” și alte rapoarte recente relevante în domeniul vamal, care le-au oferit colegiuitorilor o imagine de ansamblu mai clară asupra cauzelor întârzierilor în ceea ce privește implementarea sistemelor informatice necesare pentru îmbunătățirea operațiunilor vamale în UE.
Parlamentul European și Consiliul consideră că un eventual viitor audit al Curții de Conturi Europene în cadrul căruia să se evalueze rapoartele elaborate de Comisie în temeiul articolului 278a din Codul vamal al Uniunii ar putea avea o contribuție pozitivă la evitarea altor întârzieri.
Parlamentul European și Consiliul invită Comisia și statele membre să țină seama pe deplin de aceste audituri.
Declarația Comisiei
Comisia salută acordul Parlamentului European și al Consiliului cu privire la propunerea de a se prelungi termenul pentru utilizarea tranzitorie a altor mijloace decât tehnicile de prelucrare electronică a datelor prevăzute în Codul vamal al Uniunii.
Comisia ia act de declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului în care se menționează că orice activitate viitoare a Curții de Conturi Europene prin care se evaluează rapoartele pregătite de Comisie în temeiul articolului 278a din Codul vamal al Uniunii ar putea avea o contribuție pozitivă la evitarea altor întârzieri.
În cazul în care Curtea de Conturi decide să evalueze rapoartele Comisiei, Comisia, conform articolului 287 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, va colabora pe deplin cu Curtea de Conturi Europeană și va lua în totalitate în considerare aceste constatări.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/575 |
P8_TA(2019)0194
Combaterea fraudei și a falsificării mijloacelor de plată, altele decât numerarul ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea fraudelor și a falsificării mijloacelor de plată, altele decât numerarul, și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/413/JAI a Consiliului (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/78)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0489), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0311/2017), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere contribuțiile prezentate de Camera Deputaților din Cehia, Senatul Cehiei și Parlamentul Spaniei cu privire la proiectul de act legislativ, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social din 18 ianuarie 2018 (1), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0276/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2017)0226
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2019 în vederea adoptării Directivei (UE) 2019/… a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea fraudelor și a contrafacerii în legătură cu mijloacele de plată fără numerar, și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/413/JAI a Consiliului
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/713.)
Joi, 14 martie 2019
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/576 |
P8_TA(2019)0206
Competența, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii *
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la propunere de regulament al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii (reformare) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS))
(Procedura legislativă specială – consultare repetată)
(2021/C 23/79)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul Consiliului (15401/2018), |
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0411), |
— |
având în vedere poziția sa din 18 ianuarie 2018 (1), |
— |
având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat din nou de către Consiliu (C8-0023/2019), |
— |
având în vedere articolele 78c și 78e din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0056/2019), |
1. |
aprobă proiectul Consiliului; |
2. |
invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
3. |
solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial proiectul sau să îl înlocuiască cu un alt text; |
4. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
(1) Texte adoptate, P8_TA(2018)0017.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/577 |
P8_TA(2019)0208
Acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/80)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0134), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0117/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 12 iulie 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (2), |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 ianuarie 2019, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0440/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0060
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/630.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/578 |
P8_TA(2019)0209
Protecția concurenței în domeniul transportului aerian ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția concurenței în domeniul transportului aerian și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 868/2004 (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 23/81)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0289), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0183/2017), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 ianuarie 2018 (1), |
— |
după consultarea Comitetului Regiunilor, |
— |
având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 decembrie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0125/2018), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2017)0116
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2019/… al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția concurenței în domeniul transportului aerian și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 868/2004
(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2019/712.)
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/579 |
P8_TA(2019)0210
Orientări pentru bugetul 2020 – Secțiunea III
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2020, secțiunea III Comisia (2019/2001(BUD))
(2021/C 23/82)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), |
— |
având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), |
— |
având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (4), |
— |
având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2019 (5) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, anexate la acesta, |
— |
având în vedere Rezoluția 70/1 a Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2016, precum și documentul de reflecție al Comisiei, intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030”, prezentat recent, |
— |
având în vedere Concluziile Consiliului din 12 februarie 2019 privind orientările bugetare pentru 2020 (06323/2019), |
— |
având în vedere articolul 86a din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0172/2019), |
A. |
întrucât negocierile privind bugetul Uniunii pe 2020 se vor derula în paralel cu negocierile privind următorul cadru financiar multianual (CFM) și reforma sistemului de resurse proprii ale Uniunii; întrucât 2019 va reprezenta cel de al șaptelea an al CFM 2014-2020; |
B. |
întrucât Consiliul a adoptat, în mod repetat, o conduită contradictorie în ultimii ani, prezentând noi priorități politice pentru UE, însă arătându-se reticent în a pune la dispoziție noi credite pentru a le finanța; întrucât noile priorități politice și viitoarele provocări ale UE ar trebui finanțate prin credite noi, nu prin reducerea valorii creditelor pentru programele existente; |
C. |
întrucât, către sfârșitul perioadei actuale de programare financiară, punerea în aplicare a programelor multianuale va necesita resurse financiare adecvate și, prin urmare, anticiparea plăților necesare în 2020 pentru a preveni o altă criză a plăților în primii ani ai CFM 2021-2027, |
Bugetul 2020: punte către viitoarea Europă – Investiții în cetățeni, inovare și protecția cetățenilor
1. |
subliniază că bugetul Uniunii pe 2020 reprezintă o punte către următorul CFM pentru perioada 2021-2027 și ar trebui să contribuie la crearea unei viziuni comune și pe termen lung cu privire la viitoarele priorități politice ale Uniunii, și să ofere valoare adăugată europeană; se așteaptă ca, la momentul adoptării bugetului pentru 2020, să fie implicat în veritabile negocieri cu Consiliul privind CFM, în urma unui acord politic în cadrul Consiliului European; consideră că un buget solid, responsabil și orientat spre viitor pentru 2020 va facilita un acord și tranziția către următorul CFM; intenționează, prin urmare, să utilizeze pe deplin flexibilitatea existentă și alte dispoziții prevăzute în Regulamentul privind CFM și în Regulamentul financiar, pentru a consolida principalele programe ale UE în bugetul pentru 2020, ținând seama în mod corespunzător de abordarea bugetară bazată pe performanțe din bugetul UE; |
2. |
solicită ca programele specifice pentru agricultură să promoveze, pe de o parte, lanțuri scurte de aprovizionare, prețuri echitabile pentru producători, un venit stabil și decent pentru agricultori și, pe de altă parte, redistribuirea plăților, astfel încât să se asigure o distribuție echitabilă între țări, tipuri de producție și producători, eliminând disparitățile actuale și favorizând, în termeni relativi, statele membre cu cele mai mari deficite de producție, precum și producătorii mici și mijlocii; |
3. |
consideră, prin urmare, că bugetul UE pentru anul viitor ar trebui să definească priorități politice clare și să permită Uniunii să creeze creștere economică durabilă și incluzivă și locuri de muncă, să investească, în continuare, în capacități de inovare și de cercetare pentru soluții viitoare, să stimuleze competitivitatea, să asigure o Europă sigură, protejată și pașnică, să îmbunătățească condițiile de muncă și de trai ale cetățenilor, să întărească coeziunea economică, socială și teritorială, să consolideze Uniunea în lupta sa împotriva provocărilor de mediu și a schimbărilor climatice în vederea respectării obligațiilor sale asumate în acordul de la Paris, să contribuie la aplicarea deplină a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU, precum și să pună în practică Pilonul european al drepturilor sociale; |
4. |
subliniază că, 2020 fiind ultimul an al CFM actual, punerea în aplicare a programelor UE, în special a celor care fac obiectul gestiunii partajate în cadrul politicii de coeziune, al politicii agricole comune și al politicii comune în domeniul pescuitului, trebuie să fie și mai mult accelerată pentru a compensa întârzierile anterioare și a ajunge la faza de încheiere; se așteaptă ca acest lucru să se reflecte într-o creștere substanțială a cererilor de plată și, prin urmare, anticipează o creștere maximă a nivelului anual al creditelor de plată pentru 2020; subliniază angajamentul Parlamentului de a asigura plățile necesare în 2020 și de a preveni altă criză a plăților în primii ani ai CFM 2021-2027, astfel cum a fost cazul în perioada actuală; subliniază necesitatea îmbunătățirii continue a mecanismelor de control și de corecție, astfel încât să se asigure o punere în aplicare corectă și rapidă a programelor UE; |
5. |
evidențiază importanța agențiilor descentralizate în asigurarea punerii în aplicare a priorităților legislative ale Uniunii și, astfel, în îndeplinirea obiectivelor politicilor UE, precum cele în materie de competitivitate, creștere durabilă și ocupare a forței de muncă, precum și în gestionarea fluxurilor actuale de migrație și de refugiați; se așteaptă ca negocierile privind bugetul pe 2020 să conducă la o finanțare operațională și administrativă adecvată pentru agențiile UE, permițându-le să își îndeplinească sarcinile tot mai numeroase și să obțină cele mai bune rezultate posibile; își reafirmă poziția potrivit căreia 2018 a fost ultimul an de punere în aplicare a reducerii cu 5 % a personalului și în care a avut loc așa-numita „redistribuire a personalului”; așteaptă din partea Comisiei și Consiliului să nu reducă și mai mult resursele agențiilor în bugetul pe 2020; |
Inovarea și cercetarea pentru soluții viitoare: sprijinirea creșterii economice durabile și favorabile incluziunii pentru a anticipa schimbările și a stimula competitivitatea
6. |
subliniază că este important ca Europa să își asume rolul de lider în tehnologiile-cheie din domenii precum spațiul, asistența medicală, mediul, agricultura, siguranța și transportul; subliniază necesitatea de a se asigura că activitățile de cercetare și inovare oferă, în continuare, soluții pentru nevoile, provocările și competitivitatea Europei și reamintește, în acest context, rolul important al cercetării fundamentale; subliniază faptul că tranziția de la Orizont 2020 la Orizont Europa trebuie să fie lină pentru a asigura stabilitatea întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a mediului academic; își exprimă îngrijorarea cu privire la subfinanțarea semnificativă a programului Orizont 2020 pe parcursul întregii perioade, care s-a tradus într-un succes scăzut al unor candidaturi excelente; intenționează, prin urmare, să asigure cea mai mare alocare anuală posibilă pentru Orizont 2020 în bugetul exercițiului următor, utilizând pe deplin dispozițiile de flexibilitate existente ale Regulamentului privind CFM și ale Regulamentului financiar; subliniază, în plus, importanța aprofundării sinergiilor cu fondurile structurale și de investiții europene; |
7. |
subliniază potențialul de creștere economică generat de transformarea tehnologică a Europei și solicită ca bugetul UE să-și aducă o contribuție adecvată la sprijinirea digitalizării industriei europene, promovarea competențelor digitale și a spiritului antreprenorial în domeniul digital; subliniază importanța investițiilor suplimentare în capacitățile digitale, inclusiv în sistemele informatice de înaltă performanță, inteligența artificială și securitatea cibernetică în UE; subliniază că se preconizează ca programul Europa digitală să primească o alocare semnificativ mai mare în CFM 2021-2027 și, prin urmare, intenționează să majoreze finanțarea în acest domeniu în bugetul exercițiului următor; |
8. |
evidențiază succesul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) în atragerea de investiții suplimentare în UE, cu scopul de a atinge un obiectiv de investiții de cel puțin 500 de miliarde EUR până în 2020, în urma extinderii duratei sale; atrage atenția totuși asupra recomandărilor Curții de Conturi Europene de a îmbunătăți, în continuare, aplicarea sa în ceea ce privește adiționalitatea proiectelor selectate; reamintește că fondul de garantare al FEIS a fost finanțat parțial prin realocări de la programul Orizont 2020 și de la Mecanismul pentru interconectarea Europei și își reafirmă opinia susținută de mult timp potrivit căreia noile inițiative trebuie să fie finanțate integral cu fonduri noi; |
9. |
este pe deplin convins că îmbunătățirea echității și asigurarea egalității de șanse în cadrul economiei sociale de piață europene reprezintă o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă a Uniunii; intenționează să asigure o finanțare suficientă pentru programele de tipul COSME și Tehnologiile viitoare și emergente (FET), care contribuie în mod semnificativ la succesul întreprinderilor nou-înființate și al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor), acestea reprezentând coloana vertebrală a economiei europene și vectori esențiali ai creșterii economice, ai creării de locuri de muncă, ai inovării și ai integrării sociale; subliniază nivelul înalt de executare a acestor programe și observă că dispun de o capacitate de absorbție și mai mare; |
Siguranță, securitate și pace pentru cetățenii europeni
10. |
consideră că protejarea frontierelor externe ale UE și a securității sale interne, cu sprijinul unei poliții de frontieră și al unei gărzi de coastă la nivel european consolidate și al Europol, o Uniune Europeană fără granițe interne, precum și funcționarea adecvată a spațiului Schengen și libertatea de circulație în Uniune sunt indisolubil legate și reciproc avantajoase; subliniază, în paralel, importanța unor investiții solide ale UE în domeniul securității interne, cu scopul, printre altele, de a îmbunătăți asigurarea respectării legii și răspunsul UE în materie judiciară la amenințarea reprezentată de infracțiunile transfrontaliere și a promova schimbul de informații, cu sprijinul consolidat din partea Eurojust și a Parchetului european; consideră obligatorie asigurarea unei finanțări adecvate, a personalului și a formării acestuia în toate agențiile care își desfășoară activitatea în domeniul securității, al justiției și al controlului frontierelor, deoarece nivelul actual al finanțării este insuficient, având în vedere creșterea considerabilă a responsabilităților acestora, importanța cooperării lor, nevoia de inovații tehnologice și adaptare și rolul lor esențial în consolidarea cooperării și coordonării între statele membre; |
11. |
subliniază, în paralel, responsabilitatea umanitară a UE în politica de migrație și recunoaște rolul esențial al Biroului European de Sprijin pentru Azil și al Agenției pentru Drepturi Fundamentale în dezvoltarea și punerea în aplicare în statele membre a unor practici comune în materie de azil; consideră că este o obligație de a asigura o finanțare adecvată, personal și formarea personalului în toate agențiile care își desfășoară activitatea în domeniul migrației, azilului și drepturilor omului, cu resurse financiare și umane adecvate pentru ca acestea să își poată îndeplini rolul în mod corespunzător; |
12. |
salută angajamentul statelor membre pentru o nouă agendă de apărare a UE și dorința acestora de a continua cooperarea europeană în domeniul apărării; sprijină importanța lansării Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP), ca o primă etapă a punerii în aplicare a Fondului european de apărare; solicită o creștere suplimentară a bugetului pentru apărare al Uniunii, care să fie finanțat exclusiv din credite noi, pentru a îmbunătăți competitivitatea și inovarea industriei europene de apărare; |
13. |
sprijină cu fermitate eforturile consolidate ale UE de a aborda amenințările în creștere la adresa securității, precum radicalizarea și extremismul violent, în interiorul Europei și în țările învecinate, precum și o mai bună coordonare a unor astfel de programe la nivelul Uniunii; |
14. |
subliniază că securitatea cibernetică este esențială pentru prosperitatea și securitatea Uniunii, precum și pentru viața privată a cetățenilor săi, că atacurile cibernetice, criminalitatea informatică și manipularea amenință societățile deschise și că spionajul economic împiedică funcționarea pieței unice digitale și pune în pericol competitivitatea întreprinderilor europene; solicită resurse financiare adecvate pentru a dota toate agențiile relevante cu fonduri adecvate în vederea acoperirii sarcinilor operaționale și administrative, cu scopul de a contribui la securitatea rețelelor și a sistemelor informatice, a consolida reziliența cibernetică și a combate criminalitatea informatică; sprijină, în acest context, cooperarea strategică dintre Agenția UE pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) și Europol; |
15. |
reamintește că pacea și stabilitatea sunt valori fundamentale care sunt sprijinite de bugetul Uniunii Europene și subliniază, în acest sens, contribuția semnificativă pe care a avut-o Uniunea la pace și reconciliere în insula Irlanda, în special prin sprijinul său pentru Acordul din Vinerea Mare și finanțarea programelor PEACE și INTERREG; subliniază importanța menținerii finanțării pentru aceste programe după Brexit; |
16. |
consideră, făcând trimitere la Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la folosirea datelor utilizatorilor Facebook de către Cambridge Analytica și impactul asupra protecției datelor (6), că lupta împotriva dezinformării, în special monitorizarea și descoperirea răspândirii de informații false și a oricărui alt tip de interferență externă reprezintă o prioritate în vederea asigurării unor alegeri corecte și democratice, în special în anul alegerilor europene; solicită resurse financiare suplimentare cu scopul de a intensifica utilizarea sistematică a instrumentelor de comunicare strategică, pentru a permite o reacție coordonată puternică a UE; sprijină orientările stabilite de Comisie cu privire la modul în care ar trebui să fie utilizate normele existente ale UE pentru a aborda utilizarea datelor personale cu scopul de a viza cetățeni pe platformele de comunicare socială în timpul perioadelor electorale și a garanta echitatea procesului electoral; |
17. |
este preocupat de faptul că un număr insuficient de cetățeni europeni au impresia că Uniunea Europeană lucrează pentru ei și că le oferă beneficii substanțiale; solicită, prin urmare, resurse financiare adecvate pentru a investi în instrumente de tipul recentelor inițiative ale Parlamentului, „Ce face Europa pentru mine” și „Citizens’ App”, menite să informeze cetățenii despre activitățile Uniunii și să scoată în evidență eforturile depuse pentru promovarea păcii, a democrației, a statului de drept și a libertății de exprimare; consideră că astfel de instrumente ar trebui să fie mai bine diseminate la nivel național; |
18. |
subliniază faptul că politica agricolă comună și politica comună în domeniul pescuitului sunt pietre de temelie ale integrării europene, care vizează să asigure o aprovizionare cu produse alimentare sigure și de înaltă calitate pentru cetățenii europeni, funcționarea corectă a pieței agricole unice, durabilitatea regiunilor rurale timp de mulți ani și gestionarea durabilă a resurselor naturale; reamintește că aceste politici contribuie la viabilitatea și stabilitatea UE; invită Comisia să continue să sprijine producătorii din întreaga Europă în efortul lor de a face față episoadelor neprevăzute de volatilitate a pieței și de a asigura aprovizionarea cu produse alimentare sigure și de înaltă calitate; solicită să se acorde o atenție deosebită agriculturii la scară mică și pescuitului tradițional; |
Consolidarea solidarității și a înțelegerii reciproce
19. |
solicită resurse financiare suplimentare pentru a răspunde viitoarelor nevoi ale Erasmus+, principalul program al Europei pentru educație, inclusiv educația și formarea profesională, tineret și sport, ținând seama, de asemenea, de dimensiunea sa externă; subliniază că sunt necesare resurse adecvate pentru a „democratiza” programul, făcând finanțarea acestuia accesibilă persoanelor din toate mediile și lucrând la un cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, ca mijloc de combatere a șomajului în rândul tinerilor; reamintește că Parlamentul a solicitat ca pachetul financiar al acestui program să fie triplat în următorul CFM; solicită consolidarea cooperării dintre programele de educație, ucenicii, cultură și cercetare; |
20. |
reamintește că într-un moment în care proiectul european este pus sub semnul întrebării, este esențială reînnoirea unui angajament ferm față de Europa prin cultură, cunoștințe, creație și inovare; consideră, prin urmare, că programele Europa creativă și MEDIA ar trebui sprijinite la un nivel adecvat; |
21. |
subliniază că lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor necesită eforturi financiare suplimentare substanțiale cu scopul de a crea oportunități pentru educație, formare și ocuparea forței de muncă; evidențiază, în acest sens, impactul pozitiv al Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, care a sprijinit aproximativ 1,7 milioane de tineri până la sfârșitul anului 2017; salută faptul că, la solicitarea fermă a Parlamentului, rezultatul negocierilor privind bugetul pe 2019 a fost aducerea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la o valoare totală de 350 de milioane EUR în 2019; se așteaptă ca bugetul pe 2020 să demonstreze o ambiție ridicată în ceea ce privește acest program, pentru a asigura o tranziție lină către Fondul social european Plus (FSE+) în următorul CFM; subliniază necesitatea de a accelera punerea în aplicare a acestui program și de a îmbunătăți în continuare eficiența sa, pentru ca acesta să ofere o mai mare valoare adăugată europeană politicilor naționale de ocupare a forței de muncă; |
22. |
consideră că, la nivel european, coeziunea socială trebuie să contribuie la soluții durabile pentru combaterea sărăciei, a excluderii sociale și a discriminării, pentru o mai bună incluziune a persoanelor cu dizabilități, precum și pentru schimbările demografice structurale pe termen lung; subliniază nevoia de resurse financiare pentru programele relevante ale UE care ajută populația în curs de îmbătrânire, furnizându-i un sprijin adecvat în ceea ce privește accesul la mobilitate, asistență medicală și servicii publice; |
23. |
reamintește nevoia de solidaritate și de partajare a responsabilității între statele membre în materie de migrație și azil și invită statele membre să utilizeze în mod eficient Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI) prin programe naționale; solicită alocarea unor resurse adecvate în cadrul bugetului din 2020 pentru acest fond, cu scopul de a sprijini primirea solicitanților de azil în statele membre, strategiile de returnare echitabile, programele de relocare, politicile în domeniul migrației legale și promovarea integrării efective a resortisanților țărilor terțe; consideră că ar trebui întărită susținerea orașelor și a municipalităților în sistemul european de azil; |
24. |
reamintește că soluția de lungă durată la fenomenul actual al migrației se află în dezvoltarea politică, economică, socială și de mediu a țărilor din care provin fluxurile de migrație; solicită ca Instrumentul european de vecinătate și instrumentul de cooperare pentru dezvoltare să fie dotate cu suficiente resurse financiare pentru a sprijini această prioritate și să promoveze dezvoltarea, în continuare, a parteneriatelor durabile și reciproc avantajoase, de exemplu cu țările africane; în acest context, reafirmă necesitatea de a oferi un sprijin financiar suficient și continuu organizațiilor internaționale, inclusiv Agenției ONU de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA), Agenției ONU pentru refugiați (UNHCR) și Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM); solicită consolidarea sprijinului financiar și organizatoric dedicat programelor care contribuie la schimburile dintre UE și țările partenere în domenii precum formarea profesională, crearea de noi întreprinderi, sprijinirea IMM-urilor, asistența medicală și educația, precum și pentru politicile legate de apa curată, tratarea apelor reziduale și eliminarea deșeurilor; |
25. |
consideră că discriminarea bazată pe gen este intolerabilă și incompatibilă cu valorile UE; subliniază că rata de succes a cererilor pentru programul Daphne și alte fonduri care vizează combaterea violenței împotriva femeilor și a fetelor este alarmant de scăzută și intenționează să asigure finanțarea sporită a programului; în plus, consideră că integrarea perspectivei de gen este o strategie eficientă pentru realizarea egalității de gen și combaterea discriminării și solicită ca perspectiva egalității de gen să fie integrată în politicile relevante ale UE și în programele de cheltuieli; așteaptă din partea Comisiei să prezinte, cât mai repede posibil, un cadru pentru integrarea dimensiunii de gen în bugetul Uniunii; |
26. |
reamintește importanța politicii europene de vecinătate care consolidează relațiile cu țările vecine, sprijină procesele de pace, stimulează creșterea economică și socială și cooperarea transfrontalieră durabilă; subliniază că relațiile solide dintre UE și Balcanii de Vest sunt esențiale pentru stabilizarea regiunii și procesul său de preaderare; reamintește că finanțarea din bugetul Uniunii trebuie adaptată pentru a consolida capacitatea țărilor de a continua reformele juridice, politice, sociale și economice necesare, îmbunătățind, în special, funcționarea corectă a administrației publice și sprijinind stabilitatea și reziliența instituțiilor democratice și punerea în aplicare a statului de drept; |
Abordarea provocărilor de mediu și a schimbărilor climatice
27. |
subliniază faptul că bugetul pe 2020 trebuie să contribuie în mod semnificativ la abordarea provocărilor legate de mediu și schimbările climatice, pentru a compensa întârzierile actuale și a respecta angajamentele UE; reamintește angajamentul Uniunii de a fi lider în tranziția către o economie circulară cu emisii scăzute de dioxid de carbon și neutră din punctul de vedere al climei, dar regretă faptul că Uniunea nu își îndeplinește obiectivele în materie de climă, în special în ceea ce privește alocarea a 20 % din cheltuielile Uniunii pentru obiectivele legate de climă, în perioada 2014-2020; consideră, prin urmare, că o creștere semnificativă a cheltuielilor legate de climă este esențială pentru a progresa către realizarea obiectivelor politicii climatice ale Uniunii și ale Acordului de la Paris; consideră că ar trebui promovată, în continuare, și optimizată integrarea aspectelor legate de climă în toate sectoarele politicii Uniunii iar, după caz, ar trebui introduse imunizarea la schimbările climatice și verificarea durabilității; solicită să se aloce mai multe resurse financiare tuturor programelor relevante ale Uniunii de sprijinire a proiectelor cu valoare adăugată europeană, care contribuie la tranziția către o energie curată și la utilizarea eficientă a resurselor, la promovarea unei economii verzi și albastre durabile și la conservarea naturii, cu accent pe biodiversitate, habitate și speciile pe cale de dispariție; |
28. |
subliniază că, în vederea unei abordări coerente și eficiente a schimbărilor climatice, UE ar trebui să facă din ratificarea și punerea în aplicare a Acordului de la Paris o condiție pentru viitoarele acorduri comerciale; reamintește, în acest sens, Rezoluția sa din 3 iulie 2018 referitoare la diplomația în domeniul climei (7) și solicitarea sa adresată Comisiei în vederea realizării unei evaluări cuprinzătoare a coerenței dintre acordurile de liber schimb existente și angajamentele asumate prin Acordul de la Paris; consideră că, dacă aceste angajamente nu ar fi îndeplinite de un partener al UE, Comisia ar putea impune o suspendare temporară a angajamentelor asumate de UE față de acel partener în ceea ce privește liberalizarea comerțului; |
Chestiuni restante pentru procedura 2020
29. |
se așteaptă ca retragerea Regatului Unit din Uniune în martie 2019 să nu aibă un impact direct asupra bugetului 2020, deoarece Regatul Unit va contribui și va participa la execuția bugetului; îndeamnă, cu toate acestea, Comisia să evalueze și să pregătească toate scenariile posibile în vederea asigurării unei bune gestiuni financiare a bugetului Uniunii și a unui plan de urgență, care să definească angajamente clare și să descrie mecanisme, protejând bugetul UE în cazul în care Regatul Unit nu contribuie sau nu participă la punerea în aplicare a bugetului UE pe 2020; |
30. |
reamintește că, după declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei privind consolidarea rubricii 1a prin intermediul unui buget rectificativ, emisă în concluziile comune privind bugetul pe 2019, Comisia va prezenta un buget rectificativ care crește nivelurile creditelor pentru programele Erasmus+ și Orizont 2020 de îndată ce ajustarea tehnică a CFM pentru 2020 va fi finalizată în primăvara anului 2019, pentru ca Consiliul și Parlamentul să o examineze rapid; |
31. |
subliniază că articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar permite ca sumele dezangajate, realizate ca urmare a nepunerii în aplicare totale sau parțiale a proiectelor de cercetare corespondente, să fie puse din nou la dispoziția programelor de cercetare în cadrul procedurii bugetare anuale și nu prevede alte condiții prealabile privind aplicarea sa; invită Comisia să prezinte un raport specific referitor la sumele dezangajate de la programele de cercetare și să ofere toate informațiile și elementele relevante privind acest articol; solicită președinției Consiliului să clarifice dacă acest articol este acum înțeles pe deplin de toate statele membre; solicită, în orice caz, ca această dispoziție și procedura corespunzătoare să fie declanșate în contextul procedurii bugetare 2020, începând deja cu includerea sa în proiectul de buget; |
32. |
consideră că, în calitate de componentă a autorității bugetare aleasă direct de către cetățeni, Parlamentul ar trebui să își îndeplinească rolul politic și să prezinte propuneri de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, exprimându-și viziunea politică pentru viitor; se angajează, în acest context, să propună un pachet de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare elaborate în strânsă cooperare cu toate comisiile sale, pentru a găsi echilibrul just între voința politică și fezabilitatea tehnică, evaluată de Comisie; |
o
o o
33. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi. |
(1) JO L 193, 30.7.2018, p. 1.
(2) JO L 347, 20.12.2013, p. 884.
(3) JO C 373, 20.12.2013, p. 1.
(4) JO L 168, 7.6.2014, p. 105.
(6) Texte adoptate, P8_TA(2018)0433.
(7) Texte adoptate, P8_TA(2018)0280.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/585 |
P8_TA(2019)0212
Numirea lui Sebastiano Laviola în calitate de nou membru al Comitetului Unic de Rezoluție
Decizia Parlamentului European din 14 martie 2019 privind propunerea Comisiei de numire a unui membru al Comitetului Unic de Rezoluție (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/83)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei din 30 ianuarie 2019 de numire a lui Sebastiano Laviola ca membru al Comitetului Unic de Rezoluție (N8-0021/2019), |
— |
având în vedere articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1), |
— |
având în vedere articolul 122a din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0148/2019), |
A. |
întrucât articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 prevede că membrii Comitetului Unic de Rezoluție menționați la articolul 43 alineatul (1) litera (b) din regulament sunt numiți pe baza meritelor, a aptitudinilor, a cunoștințelor lor cu privire la aspecte bancare și financiare, precum și a experienței relevante în domeniul supravegherii și al reglementării financiare și al rezoluției bancare; |
B. |
întrucât, în ciuda obligațiilor prevăzute la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și în pofida numeroaselor solicitări ale Parlamentului de a se respecta echilibrul de gen la prezentarea unei liste de candidați, Parlamentul deplânge faptul că toți candidații sunt bărbați; întrucât Parlamentul regretă faptul că femeile continuă să fie subreprezentate în funcțiile executive din domeniul serviciilor bancare și financiare și cere ca această solicitare să fie respectată la următoarea numire; întrucât toate instituțiile și organismele naționale și ale UE ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen; |
C. |
întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, la 7 decembrie 2018, Comisia a adoptat o listă de candidați finaliști pentru funcția de membru al Comitetului Unic de Rezoluție menționată la articolul 43 alineatul (1) litera (b) din respectivul regulament; |
D. |
întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, lista de candidați finaliști a fost transmisă Parlamentului; |
E. |
întrucât, la 30 ianuarie 2019, Comisia a adoptat o propunere de numire a lui Sebastiano Laviola ca membru al Comitetului și director pentru elaborarea și coordonarea politicilor de rezoluție în cadrul Comitetului Unic de Rezoluție și a transmis această propunere Parlamentului; |
F. |
întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului propus pentru funcția de membru al Comitetului Unic de Rezoluție, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014; |
G. |
întrucât comisia a organizat apoi, la 26 februarie 2019, o audiere a lui Sebastiano Laviola, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
1. |
aprobă propunerea Comisiei de numire a lui Sebastiano Laviola ca membru al Comitetului Unic de Rezoluție pentru o perioadă de cinci ani; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor statelor membre. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/587 |
P8_TA(2019)0213
Numirea unui membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene
Decizia Parlamentului European din 14 martie 2019 privind recomandarea Consiliului privind numirea unui membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE))
(Procedura de consultare)
(2021/C 23/84)
Parlamentul European,
— |
având în vedere recomandarea Consiliului din 11 februarie 2019 (05940/2019) (1), |
— |
având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European (C8-0050/2019), |
— |
având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 11.2, |
— |
având în vedere articolul 122 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0144/2019), |
A. |
întrucât, prin scrisoarea din 14 februarie 2019, Consiliul European a consultat Parlamentul European cu privire la numirea dlui Philip R. Lane ca membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând de la 1 iunie 2019; |
B. |
întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului propus, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, astfel cum decurge din articolul 130 din tratat, imperativul independenței totale a BCE; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
C. |
întrucât comisia a organizat apoi, la 26 februarie 2019, o audiere a candidatului, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei; |
D. |
întrucât, în pofida numeroaselor solicitări pe care Parlamentul European le-a adresat Consiliului de a remedia problema lipsei echilibrului de gen în cadrul Comitetului executiv al BCE, Parlamentul constată cu regret faptul că Consiliul European nu a tratat cu seriozitate această cerere și solicită ca, pentru următoarea numire, să se dea curs acestei solicitări; întrucât femeile continuă să fie subreprezentate în funcțiile de conducere în sectorul bancar și al serviciilor financiare; întrucât toate instituțiile și organismele naționale și ale UE ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen, |
1. |
emite un aviz favorabil privind numirea lui Philip R. Lane ca membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, precum și guvernelor statelor membre. |
(1) Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/588 |
P8_TA(2019)0214
Numirea președintelui Autorității Bancare Europene
Decizia Parlamentului European din 14 martie 2019 privind numirea președintelui Autorității Bancare Europene (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2021/C 23/85)
Parlamentul European,
— |
având în vedere alegerea, de către consiliul supraveghetorilor Autorității Bancare Europene din 19 februarie 2019, a lui José Manuel Campa în calitate de președinte al Autorității Bancare Europene (C8-0052/2019), |
— |
având în vedere articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (1), |
— |
având în vedere articolul 122a din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0146/2019), |
A. |
întrucât articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 prevede că președintele Autorității Bancare Europene, trebuie să fie numit pe baza meritelor, a aptitudinilor, a cunoștințelor cu privire la instituțiile și piețele financiare, precum și a experienței relevante în domeniul supravegherii și al reglementării financiare, în urma unei proceduri de selecție deschise; |
B. |
întrucât Autoritatea Bancară Europeană a publicat, la 12 decembrie 2018, un anunț de post vacant pentru funcția de președinte al Autorității; întrucât termenul de depunere a candidaturilor a fost 11 ianuarie 2019; |
C. |
întrucât, la 5 februarie 2019, consiliul supraveghetorilor Autorității Bancare Europene a adoptat o listă restrânsă de candidați pentru funcția de președinte al Autorității; |
D. |
întrucât, la 19 februarie 2019, consiliul supraveghetorilor Autorității Bancare Europene l-a ales pe José Manuel Campa în calitate de președinte al Autorității și a informat Parlamentul în consecință; |
E. |
întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului ales de consiliul supraveghetorilor Autorității Bancare Europene, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010; |
F. |
întrucât, la 26 februarie 2019, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat o audiere cu José Manuel Campa, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei; |
G. |
întrucât, în pofida faptului că Parlamentul European a solicitat în numeroase rânduri, cu ocazia propunerilor de numiri anterioare, să se respecte echilibrul de gen atunci când se prezintă o listă de candidați, Parlamentul regretă că toți candidații sunt bărbați și solicită ca această cerere să fie respectată pentru următoarea propunere de numire; întrucât femeile continuă să fie subreprezentate în funcțiile de conducere în sectorul bancar și al serviciilor financiare; întrucât toate instituțiile și organismele naționale și ale UE ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen, |
1. |
aprobă numirea lui José Manuel Campa în calitate de președinte al Autorității Bancare Europene pentru o perioadă de cinci ani; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, Autorității Bancare Europene, precum și guvernelor statelor membre. |
21.1.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 23/590 |
P8_TA(2019)0218
Înființarea Fondului Monetar European
Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind înființarea Fondului Monetar European (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP))
(2021/C 23/86)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea de regulament al Consiliului privind înființarea Fondului Monetar European (COM(2017)0827), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (1), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (2), |
— |
având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 5 iulie 2018 privind propunerile de reformare a uniunii economice și monetare (UEM), |
— |
având în vedere scrisoarea Președintelui Eurogrupului către Președintele Consiliului European din 25 iunie 2018 privind aprofundarea UEM și Declarația de la summitul zonei euro din 29 iunie 2018 referitoare la reforma Mecanismului european de stabilitate, |
— |
având în vedere raportul din 4 decembrie 2018 al Eurogrupului adresat liderilor privind aprofundarea UEM, |
— |
având în vedere Declarația de la summitul zonei euro din 14 decembrie 2018, |
— |
având în vedere poziția comună privind cooperarea viitoare dintre Comisie și MES, din 14 noiembrie 2018, |
— |
având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (BCE) din 11 aprilie 2018 referitor la propunerea de regulament privind înființarea Fondului Monetar European (3), |
— |
având în vedere Avizul nr. 2/2018 al Curții de Conturi Europene din 18 septembrie 2018 intitulat „Considerente legate de audit și de asigurarea răspunderii referitoare la propunerea din 6 decembrie 2017 privind înființarea unui Fond Monetar European ancorat în cadrul legislativ al Uniunii”, |
— |
având în vedere Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 privind finalizarea uniunii economice și monetare a Europei, Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei și documentul de reflecție al Comisiei din 31 mai 2017 privind aprofundarea uniunii economice și monetare, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2013 referitoare la consolidarea democrației europene în viitoarea UEM (4), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la aspectele rolului și activității troicii (BCE, Comisia și FMI) în țările din zona euro care participă la program (5), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la capacitatea bugetară pentru zona euro (6), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii (7), |
— |
având în vedere articolul 99 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură, |
— |
având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0087/2019), |
A. |
întrucât introducerea monedei euro este una dintre cele mai importante realizări politice ale proiectului european și piatra de temelie a construcției UEM; |
B. |
întrucât criza financiară și economică a evidențiat punctele slabe ale arhitecturii zonei euro, subliniind necesitatea urgentă a aprofundării rapide a UEM și a consolidării responsabilității sale democratice și a transparenței; |
C. |
întrucât moneda euro oferă cetățenilor UE protecție și oportunități; întrucât o zonă euro puternică și stabilă este esențială pentru membrii săi și pentru UE în ansamblu; |
D. |
întrucât apartenența la o zonă monetară comună necesită aderarea la norme și obligații comune, de exemplu la normele prevăzute în Pactul de stabilitate și de creștere, precum și instrumente comune pentru a răspunde șocurilor economice și financiare grave și pentru a promova responsabilitatea, solidaritatea și convergența socioeconomică ascendentă; întrucât Tratatul de instituire a Mecanismului european de stabilitate (tratatul MES) prevede o conexiune clară cu mecanismele europene de supraveghere macroeconomică, în special respectarea normelor Pactului de stabilitate și de creștere, inclusiv a clauzelor sale de flexibilitate, precum și implementarea unor reforme structurale durabile și favorabile incluziunii; întrucât reducerea riscurilor și partajarea lor ar trebui să aibă loc în paralel cu aprofundarea UEM; |
E. |
întrucât crearea Fondului european de stabilitate financiară (FESF) și transformarea sa ulterioară în Mecanismul european de stabilitate (MES) au reprezentat un pas important în direcția creării unui mecanism european de gestionare a crizelor, contribuind la consolidarea UEM și oferind asistență financiară mai multor țări europene afectate de criză; |
F. |
întrucât natura interguvernamentală a MES are implicații asupra procesului său decizional, în special asupra capacității sale de a răspunde rapid la șocurile economice și financiare; |
G. |
întrucât viitoarea integrare a MES în cadrul juridic al Uniunii ar trebui să fie în continuare înțeleasă ca parte a proiectului de finalizare a UEM; |
H. |
întrucât dezbaterea în curs privind viitorul Europei și al UEM a evidențiat diferențele de opinii politice între statele membre cu privire la viitorul pe termen lung al MES, dar oferă, totodată, o bază solidă pentru un prim pas important în direcția consolidării rolului său, a dezvoltării instrumentelor sale financiare și a îmbunătățirii eficienței și responsabilității sale democratice ca parte a reformei MES; întrucât discuțiile privind aprofundarea UEM ar trebui să conducă la o soluție politică pentru reformarea MES; |
I. |
întrucât, pe termen scurt, reforma MES ar trebui să contribuie la uniunea bancară, oferind un mecanism adecvat de sprijin financiar comun pentru Fondul unic de rezoluție (FUR), |
1. |
salută propunerea Comisiei din 6 decembrie 2017 de regulament al Consiliului privind înființarea Fondului Monetar European și consideră că aceasta reprezintă o contribuție utilă la dezbaterea în curs privind viitorul Europei, aprofundarea UEM și reforma MES; salută, în special, propunerea Comisiei privind integrarea MES în cadrul juridic al UE; |
2. |
ia act de faptul că funcțiile care urmează să fie exercitate de MES reformat vor ține de domeniul politicii economice, iar utilizarea denumirii de fond monetar european ar putea induce în eroare; ia act de faptul că, în avizul său din 11 aprilie 2018, BCE a sugerat ca succesorul ca MES să păstreze denumirea de „MES”; solicită, în lumina celor de mai sus, o evaluare corespunzătoare și aprofundată a implicațiilor alegerii unei denumiri pentru MES reformat, pentru a asigura un impact cât mai redus posibil asupra funcționării armonioase a MES reformat; sugerează ca MES să își păstreze denumirea actuală, care este recunoscută pe piața de capital, clarificându-se faptul că politica monetară a zonei euro rămâne de competența BCE; |
3. |
subliniază că buna funcționare a UEM este susținută de existența unei instituții care servește drept „creditor de ultimă instanță”; ia act, în acest context, de contribuția pozitivă a MES la abordarea deficiențelor cadrului instituțional al UEM, și anume prin acordarea de asistență financiară mai multor state membre afectate de criza financiară mondială și de criza datoriilor suverane; |
4. |
reamintește pozițiile sale anterioare în favoarea integrării MES în cadrul legislativ al UE, transformându-l într-un organism al UE de sine stătător; insistă asupra faptului că această integrare ar trebui să țină seama și de rolul parlamentelor naționale și să continue să fie înțeleasă ca parte a proiectului de finalizare a UEM; consideră că integrarea MES ar permite gestionarea în conformitate cu metoda comunitară, ar asigura coerența deplină a normelor și obligațiilor bugetare, ar facilita coordonarea politicilor economice și bugetare și ar spori legitimitatea democratică și responsabilitatea prin intermediul Parlamentului European; |
5. |
subliniază că, dacă pe viitor vor fi implicate resurse bugetare ale UE, Parlamentul ar trebui să aibă puterea politică de a exercita toate drepturile de control bugetar aplicabile asupra MES în cadrul procedurii de descărcare de gestiune; constată că, în acest caz, Curtea de Conturi Europeană ar trebui considerată drept auditor extern independent și ar trebui să i se acorde un rol clar și formal în procedura de descărcare de gestiune; |
6. |
reamintește prerogativele de supraveghere bugetară și democratică ale parlamentelor naționale; consideră că controlul exercitat de parlamentele naționale și de Parlamentul European asupra MES reformat ar trebui în continuare îmbunătățit; consideră că parlamentele naționale ar trebui să aibă dreptul de a obține informații privind activitățile MES reformat și de a se implica într-un dialog cu directorul executiv al MES; |
7. |
ia act de faptul că propunerea Comisiei a generat o discuție animată cu privire la implicațiile sale politice, financiare și juridice; subliniază însă că această dezbatere privind viziunea pe termen lung asupra cadrului instituțional al MES nu ar trebui să amâne măsurile de care este nevoie urgentă pentru a consolida și a crește responsabilitatea democratică a UEM și capacitatea acesteia de a promova stabilitatea financiară și convergența și de a răspunde la șocurile economice; solicită, prin urmare, o reformă semnificativă a MES pe termen scurt printr-o revizuire a Tratatului privind MES, fără a afecta evoluțiile mai ambițioase din viitor; |
8. |
subliniază că principala misiune a MES reformat ar trebui să fie în continuare furnizarea de asistență financiară tranzitorie statelor membre care au nevoie, pe baza unei condiționalități specifice convenite în programele de ajustare și ținând seama de învățămintele desprinse din programele anterioare de asistență financiară gestionate de Comisie, de Fondul Monetar Internațional (FMI) și de BCE; subliniază că MES reformat trebuie să dispună de resurse adecvate în acest scop; se opune, prin urmare, oricărei încercări de a transforma MES reformat într-un instrument destinat exclusiv sectorului bancar sau de a reduce capacitatea sa financiară de a sprijini statele membre; |
9. |
reamintește că gama de instrumente financiare disponibile pentru MES ar trebui să fie disponibile și ameliorate pentru MES reformat, inclusiv posibilitatea de a acorda suficientă asistență financiară preventivă, permițând statelor membre să acceseze asistența înainte de a se confrunta cu dificultăți majore în obținerea de fonduri pe piețele de capital; susține că accesul la linia de credit condiționată cu scop preventiv (PCCL) ar trebui să fie disponibil pe baza unei scrisori de intenție și sub rezerva criteriilor aplicabile; constată că aceste instrumente financiare trebuie utilizate pentru a ajuta statele membre în cazul unor șocuri economice și financiare grave; reamintește că asistența financiară acordată statelor membre poate fi completată de un viitor instrument bugetar pentru convergență și competitivitate, cu scopul de a promova stabilizarea economică și financiară, investițiile și convergența socioeconomică ascendentă în zona euro; |
10. |
subliniază că UEM cuprinde toate statele membre ale UE care, cu excepția Danemarcei și a Regatului Unit, au obligația de a adopta moneda euro și de a se alătura zonei euro, și că, prin urmare, orice mecanism european de stabilitate ar trebui să fie deschis la participarea tuturor statelor membre ale UE; |
11. |
consideră că MES reformat ar trebui să joace un rol mai important în gestionarea programelor de asistență financiară, alături de Comisie și în strânsă cooperare cu BCE, asigurând o mai mare autonomie a cadrului instituțional al UE, ori de câte ori este necesar, fără a aduce atingere parteneriatelor adecvate cu alte instituții, și anume FMI; |
12. |
subliniază că MES reformat ar trebui să dispună de propria sa expertiză pentru a elabora și a evalua elementele impuse de statutul său; subliniază totuși faptul că evaluarea cererilor de asistență financiară, efectuată de MES, precum și luarea deciziilor cu privire la conceperea programelor de ajustare, în cooperare cu alte instituții, nu ar trebui în niciun caz să înlocuiască, să dubleze sau să se suprapună cu supravegherea macroeconomică și bugetară normală prevăzută în normele și reglementările bugetare ale UE, care trebuie să rămână de competența exclusivă a Comisiei; |
13. |
consideră că posibilele programe de ajustare din viitor ar trebui să țină seama de impactul social al măsurilor propuse, de asemenea comparativ cu impactul pe termen lung al lipsei schimbărilor politice, în lumina unei analize aprofundate a impactului social, realizată în prealabil; |
14. |
subliniază necesitatea de a asigura o procedură eficientă de luare a deciziilor în cadrul MES reformat, în special în situații de urgență; în acest context, solicită o evaluare a structurii de guvernanță actuale; |
15. |
solicită o reformă rapidă a MES, prin care să i se definească, de asemenea, rolul, funcțiile și instrumentele financiare, astfel încât MES reformat să poată oferi sprijin în lichidități în caz de rezoluție și să servească drept mecanism de sprijin bugetar pentru Fondul unic de rezoluție; solicită ca mecanismul comun de sprijin să devină operațional cât mai curând posibil, până în 2020, și, în orice caz, înainte de 2024; |
16. |
subliniază riscurile care decurg din întârzierea aprofundării uniunii bancare; salută concluziile din raportul din 4 decembrie 2018 al Eurogrupului adresat liderilor privind aprofundarea UEM, raport care a fost aprobat, în toate elementele sale, la summitul zonei euro din 14 decembrie 2018; salută, în special, devansarea introducerii mecanismului comun de sprijin pentru Fondul unic de rezoluție, cu condiția să se înregistreze progrese suficiente în materie de reducere a riscurilor, ceea ce se va evalua în 2020, precum și aprobarea listei termenilor și condițiilor de principiu privind reforma MES; reamintește poziția sa anterioară privind necesitatea de a finaliza sistemul european de asigurare a depozitelor (EDIS), recunoscând că reducerea riscurilor și partajarea riscurilor ar trebui să funcționeze în paralel; constată că nu s-a ajuns la un rezultat imediat în ceea ce privește viitorul buget al zonei euro și funcția de stabilizare, dar ia act de mandatul de a lucra la instrumentul bugetar pentru convergență și competitivitate; subliniază că au fost realizate progrese semnificative în ceea ce privește reducerea riscurilor; reamintește că Parlamentul a contribuit substanțial la acest lucru, în special în ceea ce privește pachetul bancar și mecanismul de protecție prudențial pentru creditele neperformante; |
17. |
propune instituirea unui protocol pentru un memorandum interimar de cooperare între MES și Parlament, cu efect imediat, pentru a îmbunătăți dialogul interinstituțional și a consolida transparența și responsabilitatea MES, specificând drepturile Parlamentului și ale deputaților în ceea ce privește întrebările referitoare la MES reformat, audierile periodice, drepturile de nominalizare și drepturile adecvate de control bugetar; reamintește solicitarea sa privind un acord interinstituțional de guvernanță economică; subliniază că directorul executiv al MES reformat ar trebui să fie ales și să prezinte un raport Parlamentului European, la propunerea Consiliului; solicită să se asigure echilibrul de gen în componența organelor de conducere ale MES reformat; |
18. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președinților Consiliului European, Comisiei, Consiliului, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene, precum și directorului executiv al Mecanismului european de stabilitate și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
(1) JO C 252, 18.7.2018, p. 201.
(2) JO C 252, 18.7.2018, p. 215.
(3) JO C 220, 25.6.2018, p. 2.
(4) JO C 65, 19.2.2016, p. 96.
(5) JO C 378, 9.11.2017, p. 182.
(6) JO C 252, 18.7.2018, p. 235.
(7) Texte adoptate, P8_TA(2018)0226.