ISSN 1977-1029 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 231 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Comunicări şi informări |
Anul 63 |
Cuprins |
Pagina |
|
|
IV Informări |
|
|
INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
|
|
Comisia Europeană |
|
2020/C 231/01 |
||
|
INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
|
2020/C 231/02 |
|
V Anunțuri |
|
|
ALTE ACTE |
|
|
Comisia Europeană |
|
2020/C 231/03 |
RO |
|
IV Informări
INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
Comisia Europeană
14.7.2020 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 231/1 |
Rata de schimb a monedei euro (1)
13 iulie 2020
(2020/C 231/01)
1 euro =
|
Moneda |
Rata de schimb |
USD |
dolar american |
1,1329 |
JPY |
yen japonez |
121,40 |
DKK |
coroana daneză |
7,4448 |
GBP |
lira sterlină |
0,89938 |
SEK |
coroana suedeză |
10,3833 |
CHF |
franc elvețian |
1,0685 |
ISK |
coroana islandeză |
159,40 |
NOK |
coroana norvegiană |
10,6650 |
BGN |
leva bulgărească |
1,9558 |
CZK |
coroana cehă |
26,648 |
HUF |
forint maghiar |
353,83 |
PLN |
zlot polonez |
4,4758 |
RON |
leu românesc nou |
4,8443 |
TRY |
lira turcească |
7,7824 |
AUD |
dolar australian |
1,6248 |
CAD |
dolar canadian |
1,5366 |
HKD |
dolar Hong Kong |
8,7809 |
NZD |
dolar neozeelandez |
1,7226 |
SGD |
dolar Singapore |
1,5743 |
KRW |
won sud-coreean |
1 361,37 |
ZAR |
rand sud-african |
18,9726 |
CNY |
yuan renminbi chinezesc |
7,9309 |
HRK |
kuna croată |
7,5340 |
IDR |
rupia indoneziană |
16 342,08 |
MYR |
ringgit Malaiezia |
4,8306 |
PHP |
peso Filipine |
55,998 |
RUB |
rubla rusească |
80,1470 |
THB |
baht thailandez |
35,562 |
BRL |
real brazilian |
6,0494 |
MXN |
peso mexican |
25,4857 |
INR |
rupie indiană |
85,2160 |
(1) Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.
INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE
14.7.2020 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 231/2 |
Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 punctul 8 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (text codificat) (1)
(2020/C 231/02)
Publicarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 punctul 8 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (2) are la bază informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 39 din Codul frontierelor Schengen.
În afară de publicarea în Jurnalul Oficial, o actualizare periodică este disponibilă pe site-ul Direcției Generale Migrație și Afaceri Interne.
FRANȚA
Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 64, 27.2.2020, p. 17.
LISTA PUNCTELOR DE TRECERE A FRONTIEREI
Frontiere aeriene
(1) |
Ajaccio-Napoléon-Bonaparte |
(2) |
Albert-Bray |
(3) |
Angers-Marcé |
(4) |
Angoulême-Brie-Champniers |
(5) |
Annecy-Methet |
(6) |
Auxerre-Branches |
(7) |
Avignon-Caumont |
(8) |
Bâle-Mulhouse |
(9) |
Bastia-Poretta |
(10) |
Beauvais-Tillé |
(11) |
Bergerac-Dordonge-Périgord |
(12) |
Béziers-Vias |
(13) |
Biarritz-Pays Basque |
(14) |
Bordeaux-Mérignac |
(15) |
Brest-Bretagne |
(16) |
Brive-Souillac |
(17) |
Caen-Carpiquet |
(18) |
Calais-Dunkerque |
(19) |
Calvi-Sainte-Catherine |
(20) |
Cannes-Mandelieu |
(21) |
Carcassonne-Salvaza |
(22) |
Châlons-Vatry |
(23) |
Chambéry-Aix-les-Bains |
(24) |
Châteauroux-Déols |
(25) |
Cherbourg-Mauperthus |
(26) |
Clermont-Ferrand-Auvergne |
(27) |
Colmar-Houssen |
(28) |
Deauville-Normandie |
(29) |
Dijon-Longvic |
(30) |
Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo |
(31) |
Dôle-Tavaux |
(32) |
Epinal-Mirecourt |
(33) |
Figari-Sud Corse |
(34) |
Grenoble-Alpes-Isère |
(35) |
Hyères-le Palivestre |
(36) |
Paris-Issy-les-Moulineaux |
(37) |
La Môle-Saint-Tropez (1 iulie-15 octombrie 2020) |
(38) |
La Rochelle-Ile de Ré |
(39) |
La Roche-sur-Yon |
(40) |
Laval-Entrammes |
(41) |
Le Havre-Octeville |
(42) |
Le Mans-Arnage |
(43) |
Le Touquet-Côte ďOpale |
(44) |
Lille-Lesquin |
(45) |
Limoges-Bellegarde |
(46) |
Lorient-Lann-Bihoué |
(47) |
Lyon-Bron |
(48) |
Lyon-Saint-Exupéry |
(49) |
Marseille-Provence |
(50) |
Metz-Nancy-Lorraine |
(51) |
Monaco-Héliport |
(52) |
Montpellier-Méditérranée |
(53) |
Nantes-Atlantique |
(54) |
Nice-Côte d’Azur |
(55) |
Nîmes-Garons |
(56) |
Orléans-Bricy |
(57) |
Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel |
(58) |
Paris-Charles de Gaulle |
(59) |
Paris-le Bourget |
(60) |
Paris-Orly |
(61) |
Pau-Pyrénées |
(62) |
Perpignan-Rivesaltes |
(63) |
Poitiers-Biard |
(64) |
Quimper-Pluguffan (deschis de la începutul lunii mai până la începutul lunii septembrie) |
(65) |
Rennes Saint-Jacques |
(66) |
Rodez-Aveyron |
(67) |
Rouen-Vallée de Seine |
(68) |
Saint-Brieuc-Armor |
(69) |
Saint-Etienne Loire |
(70) |
Saint-Nazaire-Montoir |
(71) |
Strasbourg-Entzheim |
(72) |
Tarbes-Lourdes-Pyrénées |
(73) |
Toulouse-Blagnac |
(74) |
Toulouse-Francazal |
(75) |
Tours-Val de Loire |
(76) |
Troyes-Barberey |
Frontiere maritime
(1) |
Ajaccio |
(2) |
Bastia |
(3) |
Bayonne |
(4) |
Bordeaux |
(5) |
Boulogne |
(6) |
Brest |
(7) |
Caen-Ouistreham |
(8) |
Calais |
(9) |
Cannes-Vieux Port |
(10) |
Carteret |
(11) |
Cherbourg |
(12) |
Dieppe |
(13) |
Douvres |
(14) |
Dunkerque |
(15) |
Granville |
(16) |
Honfleur |
(17) |
La Rochelle-La Pallice |
(18) |
Le Havre |
(19) |
Les Sables-d’Olonne-Port |
(20) |
Lorient |
(21) |
Marseille |
(22) |
Monaco-Port de la Condamine |
(23) |
Nantes-Saint-Nazaire |
(24) |
Nice |
(25) |
Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
(26) |
Port-la-Nouvelle |
(27) |
Port-Vendres |
(28) |
Roscoff |
(29) |
Rouen |
(30) |
Saint-Brieuc |
(31) |
Saint-Malo |
(32) |
Sète |
(33) |
Toulon |
Frontiere terestre
(1) |
Gara Bourg Saint Maurice (deschisă de la începutul lunii decembrie până la mijlocul lunii aprilie) |
(2) |
Gara Moutiers (deschisă de la începutul lunii decembrie până la mijlocul lunii aprilie) |
(3) |
Gara Ashford International |
(4) |
Gara Avignon-Centre |
(5) |
Gara Cheriton/Coquelles |
(6) |
Gara Chessy-Marne-la-Vallée |
(7) |
Gara Fréthun |
(8) |
Gara Lille-Europe |
(9) |
Gara Paris-Nord |
(10) |
Gara Saint-Pancras |
(11) |
Gara Ebsfleet |
(12) |
Gara Pas de la Case-Porta |
Lista publicărilor anterioare
(1) A se vedea lista publicărilor anterioare la sfârșitul prezentei actualizări.
V Anunțuri
ALTE ACTE
Comisia Europeană
14.7.2020 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 231/7 |
Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012
(2020/C 231/03)
Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).
Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.
DOCUMENT UNIC
„Radicchio di Chioggia”
Nr. UE: PGI-IT-0484-AM01 – 5.12.2019
DOP ( ) IGP (X)
1. Denumirea/denumirile
„Radicchio di Chioggia”
2. Statul membru sau țara terță
Italia
3. Descrierea produsului agricol sau alimentar
3.1. Tipul de produs
Clasa 1.6.: Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate
3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1
IGP „Radicchio di Chioggia” este rezervată produselor obținute din plante din familia Asteracee, genul Cichorium, specia inthybus, varietatea sălbatică. Există două tipuri de Radicchio di Chioggia: tipul „precoce” și cel „tardiv”.
Planta are frunzele rotunjite, împletite strâns într-un mănunchi numit „grumolo” (miez), cu o formă sferică specifică; frunzele, de un roșu mai mult sau mai puțin intens, prezintă pe mijloc nervuri albe.
Trăsăturile distinctive ale celor două tipuri de „Radicchio di Chioggia” sunt următoarele:
— |
pentru tipul precoce, miez bine închis, greutate cuprinsă între 200 și 600 de grame, frunze de culoare caracteristică între stacojiu și rubiniu, de consistență crocantă și cu un gust dulce sau ușor amărui; |
— |
pentru tipul tardiv, miez foarte compact, greutate cuprinsă între 200 și 600 de grame, frunze de culoare rubiniu intens, de consistență potrivit de crocantă și cu gust amărui. |
„Radicchio di Chioggia” se comercializează cu rădăcină (pivot) decupată cu precizie, sub nivelul coletului.
Buchetele trebuie să fie întregi, scurte și să prezinte un aspect proaspăt, fără paraziți ori pagube produse de dăunători sau de excesul de umiditate, inclusiv prin efectuarea operațiunilor de curățare adecvate.
3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)
—
3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată
Toate operațiunile de cultivare și recoltare se desfășoară în aria geografică delimitată.
3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată
În vederea comercializării, produsul care poartă denumirea „Radicchio di Chioggia IGP” trebuie să fie ambalat în recipiente cu caracteristici care permit o bună conservare a produsului. Produsul destinat industriei prelucrătoare poate fi comercializat și în alte recipiente adecvate (bins).
Pe fiecare recipient poate fi aplicat un înveliș sigilat care să împiedice accesul nepermis la conținut. Oricum, fiecare recipient trebuie dotat cu un sistem de verificare a greutății cu ajutorul aplicării unui număr de lot.
După operațiunile de curățire efectuate pe teren, produsul „Radicchio di Chioggia” poate fi pregătit și ambalat astfel încât să fie gata pentru consum. Aceste operațiuni de ambalare pot fi realizate inclusiv în centre de prelucrare aflate în afara ariei de producție delimitate la punctul 4.
3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată
Logoul este format dintr-un scut ornat pe un fond alb, într-un chenar galben, cu laturile maro și profilul negru, reprezentând un leu de culoare roșie din epoca medievală care poartă inscripția circulară RADICCHIO DI CHIOGGIA IGP, scrisă cu roșu în caractere majuscule.
Tipul de font: Garamond
Dimensiunea fontului: maximum 50-minimum 10
Diametrul cercului: maximum 15-minimum 3
Culoarea logoului:
|
Roșu = Magenta 95 % – Yellow 80 % |
|
Galben = Magenta 7 % – Yellow 85 % |
|
Maro = Cyan 12 % – Magenta 60 % – Yellow 95 % |
|
Negru = 0 Black 100 %. |
Odată aplicat pe un recipient, logoul „Radicchio di Chioggia IGP” nu poate fi refolosit.
De asemenea, recipientele trebuie să fie inscripționate cu:
— |
numele sau denumirea comercială și adresa sau sediul producătorului individual sau al asociației de producători și al ambalatorului; |
— |
greutatea netă la origine și categoria, |
— |
precum și cu eventuale informații suplimentare, cu condiția ca acestea să nu fie laudative și să nu inducă în eroare consumatorul în privința naturii și a caracteristicilor produsului. |
În orice caz, mențiunile respective trebuie să fie de dimensiuni semnificativ reduse în raport cu textul „Radicchio di Chioggia IGP”.
4. Delimitarea concisă a ariei geografice
Aria de obținere a „Radicchio di Chioggia” de tip „tardiv” cuprinde întregul teritoriu al comunelor Chioggia, Cona și Cavarzere, din provincia Veneția, al comunelor Codevigo și Correzzola, din provincia Padova, și al comunelor Rosolina, Ariano Polesine, Taglio di Po, Porto Viro și Loreo, din provincia Rovigo; în timp ce tipul „precoce” se obține numai în comunele Chioggia și Rosolina, unde condițiile pedoclimatice permit dezvoltarea trăsăturilor specifice acestui tip.
5. Legătura cu aria geografică
Teritoriul lagunar are două trăsături caracteristice: variații mici de temperatură, atât în cursul unei zile, cât și de la o zi la alta, și prezența unor brize și vânturi dominate, așa-numitele „bore” tipice Mării Adriatice, care contribuie la reamestecarea straturilor atmosferice inferioare, evitând crearea unei umezeli stagnante care ar avea efecte negative asupra stării fitosanitare a recoltei.
Terenurile argiloase și necompacte favorizează cultivarea tipului „tardiv” de Radicchio di Chioggia; prezența unor temperaturi prea ridicate nu ar permite formarea buchetului, cu forma sa globulară, întrucât planta ar înflori prea devreme.
În schimb, tipul „precoce” poate fi cultivat doar în comunele litorale Chioggia și Rosolina, grație unui set de condiții favorabile care includ terenul nisipos, proximitatea mării, care determină diferențe de temperatură în raport cu zonele interioare, prezența unor vânturi mai puternice și accesul la apă pentru irigație care se extrage prin puțuri (așa-numitele „buse”) săpate în pânza freatică aflată aici foarte aproape de suprafață.
Textura nisipoasă și caracteristicile climatice ale zonei litorale din comunele Chioggia și Rosolina sunt cele mai potrivite pentru a garanta condițiile ideale de cultivare a acestui produs: studiile efectuate demonstrează că pentru asigurarea calităților produsului Radicchio di Chioggia este esențial ca acesta să fie protejat de stresul cauzat de diferențe mari de temperatură și variații ale gradului de umiditate a terenului; cultivarea acestui produs în orice alte condiții de mediu cauzează înflorirea timpurie pentru până la 50-60 % din plantele cultivate, antrenând pierderi importante la nivelul producției și obținând un colorit tern al miezului.
De asemenea, produsul se deosebește de alte soiuri de cicoare prin conținutul său ridicat în proteine, care variază între 1 % și 1,4 % în raport cu masa plantei uscate, prin nivelul ridicat de potasiu, fosfor și calciu, precum și prin valoarea calorică redusă care îi conferă atractivitatea din punct de vedere dietetic.
Cultivarea legumelor în zona Chioggia este atestată începând din 1700 în hărțile „Villa Episcopale” și în datele statistice colectate de Alessandro Ottolini cu privire la școlile din „Podestà di Chiazza” (actuala Chioggia), arătând că școala S. Giovanni di Ortolani, care număra 544 de elevi, era cea mai renumită după Scuola dei pescatori (Școala pentru pescari).
În registrul lunar al Istituto federale di Credito per il Risorgimento delle Venezie din martie 1923, publicat în același an de Premiate Officine Grafiche Ferrari, cicoarea este menționată împreună cu alte legume în raport cu rotația culturilor. Lucrarea din 1929 a lui Pagani-Galimberti, intitulată „Cenni di economia orticola”, confirmă această informație, întrucât schițează tehnica de cultivare a cicorii în grădinile de zarzavat create în lagună pe nisipurile recuperate pentru agricultură prin îndiguirea apelor mării.
Crearea unei piețe de fructe și legume în apropierea ariei de producție a rezolvat problemele de comercializare și distribuție a produsului, pentru care încă din 1860 se folosea segmentul de cale ferată Verona-Chioggia.
Trimitere la publicarea caietului de sarcini
[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]
Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
sau
accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Qualità” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.