ISSN 1977-1029 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Comunicări şi informări |
Anul 61 |
Cuprins |
Pagina |
|
|
||
|
|
I Rezoluții, recomandări și avize |
|
|
REZOLUŢII |
|
|
Parlamentul European |
|
|
Marți, 16 ianuarie 2018 |
|
2018/C 458/01 |
||
2018/C 458/02 |
||
2018/C 458/03 |
||
|
Joi, 18 ianuarie 2018 |
|
2018/C 458/04 |
Rezoluţia Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la Nigeria (2018/2513(RSP)) |
|
2018/C 458/05 |
||
2018/C 458/06 |
||
2018/C 458/07 |
||
2018/C 458/08 |
||
|
AVIZE |
|
|
Parlamentul European |
|
|
Joi, 18 ianuarie 2018 |
|
2018/C 458/09 |
|
III Acte pregătitoare |
|
|
PARLAMENTUL EUROPEAN |
|
|
Marți, 16 ianuarie 2018 |
|
2018/C 458/10 |
||
2018/C 458/11 |
||
|
Miercuri, 17 ianuarie 2018 |
|
2018/C 458/12 |
||
2018/C 458/13 |
||
2018/C 458/14 |
||
2018/C 458/15 |
||
2018/C 458/16 |
||
2018/C 458/17 |
||
|
Joi, 18 ianuarie 2018 |
|
2018/C 458/18 |
||
2018/C 458/19 |
Legenda simbolurilor utilizate
(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.) Amendamentele Parlamentului: părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere cursive aldine. Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere cursive aldine a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit. |
RO |
|
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/1 |
PARLAMENTUL EUROPEAN
SESIUNEA 2017-2018
Ședințele dintre 15 și 18 ianuarie 2018
Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 207, 14.6.2018.
TEXTE ADOPTATE
I Rezoluții, recomandări și avize
REZOLUŢII
Parlamentul European
Marți, 16 ianuarie 2018
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/2 |
P8_TA(2018)0002
Punerea în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE
Rezoluția Parlamentului European din 16 ianuarie 2018 referitoare la punerea în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE (2017/2040(INI))
(2018/C 458/01)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special titlul XVIII, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „RDC”), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (3), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 25 aprilie 2017 privind punerea în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE, |
— |
având în vedere Raportul Comisiei din 16 decembrie 2016 privind punerea în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE (COM(2016)0805) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză (SWD(2016)0443), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice (COM(2009)0248), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 decembrie 2010 intitulată „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării” (COM(2010)0715), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iunie 2014 privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (COM(2014)0357), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 iulie 2015 privind o strategie a Uniunii Europene pentru regiunea alpină (COM(2015)0366), |
— |
având în vedere Raportul Comisiei din 20 mai 2014 privind guvernanța strategiilor macroregionale (COM(2014)0284), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru regiunea Dunării (4), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE: practica actuală și perspectivele, în special în regiunea mediteraneeană (5), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2012 referitoare la strategia UE privind politica de coeziune pentru zona Atlanticului (6), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (7), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru regiunea alpină (8), |
— |
având în vedere studiul din ianuarie 2015 intitulat „Noul rol al macroregiunilor în cooperarea teritorială europeană”, publicat de Direcția Generală Politici Interne, Departamentul B: Politici structurale și de coeziune, |
— |
având în vedere raportul programului Interact din februarie 2017 intitulat „Valoarea adăugată a strategiilor macroregionale – din perspectiva programelor și a proiectelor”, |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la respectiva decizie, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0389/2017), |
A. |
întrucât o macroregiune poate fi definită ca o zonă geografică care cuprinde regiuni aparținând mai multor state care se asociază pe baza uneia sau mai multor caracteristici sau provocări comune (9); |
B. |
întrucât strategiile macroregionale (SMR) au fost instituite în zone care reprezintă evoluția firească a UE în ceea ce privește cooperarea transfrontalieră; întrucât aceste strategii sunt importante, deoarece sunt capabile să mobilizeze actori din sectoarele public și privat, din societatea civilă și din mediile academice, precum și resurse, în vederea realizării obiectivelor comune ale politicilor UE; |
C. |
întrucât SMR oferă o platformă de interacțiune mai profundă și mai extinsă la nivel intersectorial, regional și transfrontalier între statele membre ale UE și țările terțe pentru abordarea provocărilor comune, planificarea în comun și stimularea cooperării între diferiți parteneri și diferite sectoare de politică și îmbunătățirea integrării acestora, inclusiv în domeniile ce țin de protecția mediului și a biodiversității, atenuarea efectelor schimbărilor climatice și strategiile de adaptare, tratarea deșeurilor și aprovizionarea cu apă, amenajarea spațiului maritim și sisteme de management integrat al zonelor de coastă; salută, în acest context, eforturile depuse pentru a promova cooperarea dintre fondurile ESI și IPA; |
D. |
întrucât macroregiunile participă la punerea în practică a unor activități politice pertinente pe termen lung, interconectate și transversale, deoarece macroregiunile sunt legate de politica de coeziune prin intermediul obiectivelor SMR integrate în programele lor operaționale și creează proiecte prin intermediul unor sinergii inteligente; întrucât macroregiunile contribuie astfel în mod mai eficace la realizarea obiectivelor SMR, atrăgând investiții private, dând dovadă de încredere și participând la dialog, la cooperarea transfrontalieră și la acțiuni de solidaritate; |
E. |
întrucât SMR se bazează pe principiul celor „trei nu”, adică nu unor finanțări noi, nu unor noi structuri și nu unor noi acte legislative în cadrul politic existent al UE; |
F. |
întrucât mecanismele de cooperare deja existente la nivelul UE și între statele membre și regiuni facilitează punerea în aplicare a strategiilor macroregionale, în special în fazele incipiente; |
G. |
întrucât Comisia adoptă, din doi în doi ani, un raport unic privind punerea în aplicare a tuturor celor patru strategii macroregionale existente ale UE, menționând succesele realizate, precum și aspectele care trebuie îmbunătățite, următorul raport fiind prevăzut pentru sfârșitul lui 2018; întrucât Parlamentul consideră, în acest context, că este necesară o evaluare a aspectelor legate de mediu, acesta fiind unul dintre pilonii dezvoltării durabile, |
Strategiile macroregionale drept platforme de cooperare și coordonare
1. |
ia act de faptul că pertinența SMR a fost scoasă în evidență de procesul de globalizare, care a făcut ca țările să devină interdependente și necesită soluții la problemele transfrontaliere apărute; |
2. |
recunoaște că, într-o măsură variabilă, elementele de care depinde calitatea punerii în aplicare, cum ar fi angajamentul, asumarea, resursele și guvernanța, rămân greu de depășit pentru atingerea obiectivelor prestabilite; |
3. |
subliniază că SMR continuă să aducă o contribuție inestimabilă și inovatoare la cooperarea transfrontalieră, intersectorială și pe mai multe niveluri în Europa, al cărei potențial nu a fost încă valorificat în mod suficient, in vederea creșterii conectivității și în vederea consolidării relațiilor economice și a transferului de cunoștințe între regiuni și țări; observă totuși că rămâne problematică utilizarea fondurilor UE pentru proiectele SMR din cauza procesului de aprobare a unor acțiuni comune pe mai multe niveluri și la nivel regional și transfrontalier; |
4. |
consideră că strategiile macroregionale și programele de mediu conexe reprezintă instrumente utile pentru a face vizibile pentru cetățeni beneficiile cooperării europene și, prin urmare, îndeamnă toate părțile implicate să demonstreze un angajament deplin față de strategii și să-și îndeplinească rolul ce le revine în punerea lor în aplicare; |
5. |
consideră că guvernanța pe mai multe niveluri, în cadrul căreia regiunilor ar trebui să li se asigure un rol adecvat, ar trebui să reprezinte un element fundamental în toate strategiile macroregionale încă de la concepția acestora, cu implicarea în acest proces a comunităților locale și regionale și a părților interesate din sectoarele public, privat și terțiar; încurajează, așadar, statele membre și regiunile implicate să elaboreze structuri de guvernanță corespunzătoare și mecanisme de lucru pentru a facilita cooperarea, inclusiv planificarea comună, îmbunătățirea oportunităților de finanțare și abordarea de jos în sus; |
6. |
încurajează o mai bună coordonare și parteneriate mai eficiente, atât verticale, cât și orizontale, între diferiții actori publici și privați, mediul academic și ONG-uri, precum și organizațiile internaționale care desfășoară activități în acest domeniu, și diversele politici de la nivel național, regional și local și de la nivelul UE pentru a facilita și a îmbunătăți punerea în aplicare a SMR și cooperarea transfrontalieră; invită Comisia să încurajeze participarea acestor părți interesate, inclusiv în comitetele de conducere ale SMR, respectând totodată aplicarea generală a principiilor UE; |
7. |
subliniază importanța disponibilității pentru autoritățile naționale și regionale competente a unor resurse umane și capacități administrative suficiente pentru a se garanta faptul că angajamentul politic este urmat de punerea în aplicare efectivă a strategiilor; subliniază, în acest sens, valoarea Programului de sprijin pentru reforme structurale, care poate oferi asistență pentru consolidarea capacităților și sprijin efectiv pentru elaborarea și finanțarea de proiecte SMR, la cererea unui stat membru; invită, așadar, Comisia și statele membre să promoveze activ difuzarea și aplicarea bunelor practici și experiențe administrative, desprinse din punerea în aplicare reușită a SMR; |
8. |
subliniază că SMR trebuie să fie suficient de flexibile pentru a putea fi adaptate și pentru a putea să răspundă unor evenimente și nevoi neprevăzute care pot afecta regiunile implicate, statele membre și Uniunea în general; consideră că realizarea strategiilor macroregionale trebuie să țină cont de condițiile specifice de la nivel regional și local; subliniază importanța rolului de coordonare al Comisiei în această privință, inclusiv pentru ajustarea precisă a obiectivelor specifice ale fiecărei strategii; |
Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice (EUSBSR)
9. |
salută rezultatele obținute de la lansarea strategiei, în 2009, în special în ceea ce privește mecanismele de cooperare, nu numai între regiunile și țările implicate (mai exact, în cadrul reuniunilor ministeriale corespunzătoare ale Consiliului), ci și în cadrul acestora, de exemplu în cadrul parlamentelor sau al guvernelor; ia act de faptul că EUSBSR este un cadru de cooperare stabil, care are peste 100 de inițiative emblematice și rețele noi; |
10. |
atrage atenția asupra provocărilor rămase, în special asupra celor legate de mediu și conectivitate; îndeamnă țările participante să-și intensifice eforturile de combatere a poluării din Marea Baltică (mai exact, calitatea apei și a aerului, dar și eutrofizarea), deoarece aceasta este una dintre cele mai poluate mări din lume; ia act de faptul că atingerea unei stări ecologice bune până în 2020 reprezintă unul dintre obiectivele principale ale măsurilor de politică în regiunea Mării Baltice; |
11. |
acordă importanță posibilității conectării regiunii baltice la rețelele energetice pentru a reduce și elimina sărăcia energetică și pentru a crește securitatea energetică și securitatea aprovizionării; |
Strategia UE pentru regiunea Dunării (EUSDR)
12. |
subliniază impactul pozitiv pe care l-a avut strategia asupra cooperării dintre țările și regiunile participante, prin îmbunătățirea mobilității și a interconexiunilor pe toate modurile de transport, promovarea energiei ecologice, a culturii și a turismului sustenabil și, mai ales, prin întărirea contactelor directe dintre oameni și realizarea unui grad mai mare de coeziune dintre regiunile și țările care participă la strategie; |
13. |
consideră că proiectul „Euro acces”, inițiativa „Păstrați Dunărea curată” și Dialogul pentru finanțare în regiunea Dunării reprezintă exemple pozitive clare ale unei modalități de a depăși obstacolele cu care se confruntă adesea proiectele de importanță transnațională și transfrontalieră în ceea ce privește finanțarea; consideră că, prin acest dialog, ar putea fi reduse și mai mult diferențele dintre nivelurile de dezvoltare ale regiunilor din bazinul Dunării; consideră, de asemenea, că redeschiderea unui Centru de strategie pentru regiunea Dunării ar putea contribui la o mai bună punere în aplicare a strategiei; |
14. |
subliniază că evitarea daunelor cauzate de inundațiile de mari proporții rămâne una dintre marile provocări legate de mediu pentru țările din macroregiunea dunăreană; subliniază că ar trebui avute în vedere măsuri comune suplimentare pentru prevenirea poluării transfrontaliere; |
15. |
reamintește nevoia de proiecte strategice și subliniază că este esențial să se mențină un grad ridicat de sprijin politic și să se sporească resursele și capacitatea autorităților statale competente pentru a rezolva restul problemelor; subliniază, prin urmare, că este necesar să se mențină avântul politic al EUSDR și să se garanteze caracterul productiv al activității grupului de coordonare a EUSDR; |
16. |
având în vedere legătura naturală dintre Dunăre și Marea Neagră, invită țările participante să consolideze coordonarea dintre EUSDR și Cooperarea transfrontalieră în bazinul Mării Negre și să colaboreze strâns pentru a depăși provocările comune de natură socioeconomică, de mediu și cele legate de transport; |
17. |
subliniază că o abordare mai integrată a mobilității și a soluțiilor multimodale în regiunea Dunării ar aduce, de asemenea, beneficii mediului; |
Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR)
18. |
subliniază caracterul diferit al EUSAIR, având în vedere numărul de țări candidate și potențial candidate care participă la această strategie și consideră că acest format de cooperare poate reprezenta o oportunitate excepțională pentru întreaga regiune; consideră că EUSAIR ar putea da un impuls procesului de extindere și de integrare; |
19. |
constată cu preocupare problemele persistente legate de lipsa unor legături efective între resursele disponibile, guvernanță și asumare, ceea ce împiedică realizarea integrală a obiectivelor strategiei EUSAIR; invită țările participante să le ofere autorităților competente sprijin și măsuri adaptate pentru punerea în practică a strategiei; |
20. |
subliniază că regiunea a fost în prima linie a crizei migrației din ultimii ani; consideră că EUSAIR ar putea contribui la soluționarea acestor provocări cu ajutorul instrumentelor și resurselor necesare; salută în acest context efortul Comisiei de a găsi soluții pentru mobilizarea resurselor financiare destinate activităților legate de migrație, inclusiv cooperarea cu țări terțe; |
21. |
consideră că pilonul referitor la turismul sustenabil al Strategiei pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice este un instrument pozitiv pentru a genera o creștere economică sustenabilă în regiune și pentru a sensibiliza publicul cu privire la provocările legate de mediu și la SMR; |
22. |
invită țările vizate să acorde prioritate activităților de consolidare a capacităților care să vizeze principalele entități responsabile cu punerea în aplicare a EUSAIR și autoritățile responsabile cu programele operaționale pertinente pentru EUSAIR; |
Strategia UE pentru regiunea alpină (EUSALP)
23. |
consideră că EUSALP reprezintă dovada că noțiunea de macroregiune poate fi, de asemenea, aplicată cu succes regiunilor mai dezvoltate; invită părțile interesate vizate de această strategie să promoveze investiții legate de mediu care să fie îndreptate către stăpânirea consecințelor schimbărilor climatice; subliniază, de asemenea, că regiunea alpină reprezintă un important nod de transport regional și, în același timp, una dintre cele mai mari zone naturale și de recreere, care trebuie conservată; subliniază, așadar, că trebuie urmărite strategii pentru transportul sustenabil și interconectat; |
24. |
salută structura de guvernanță a strategiei, care se află în curs de instituire, deoarece primele etape ale punerii în practică a strategiei s-au dovedit dificile, fiind guvernate de structuri, cadre și calendare diferite; invită, așadar, țările participante să-și mențină devotamentul și sprijinul față de membrii Grupului de acțiune al EUSALP; |
25. |
subliniază că EUSALP poate fi un bun exemplu de model de strategie pentru coeziunea teritorială, întrucât cuprinde simultan diferite zone specifice, sectoare de producție, zone muntoase și rurale și unele dintre cele mai importante și dezvoltate orașe ale UE și oferă o platformă pentru soluționarea în comun a dificultăților cu care se confruntă acestea (schimbările climatice, demografia, biodiversitatea, migrația, globalizarea, turismul și agricultura sustenabile, aprovizionarea cu energie, transportul și mobilitatea, precum și decalajul digital); invită țările și regiunile participante să aibă în vedere utilizarea programului Spațiul alpin al inițiativei Interreg și a altor fonduri specifice atunci când tratează priorități comune; |
26. |
subliniază că regiunea alpină este delimitată de multe frontiere și că eliminarea acestor bariere este o condiție prealabilă pentru o cooperare eficace, îndeosebi pentru piața forței de muncă și pentru activitățile economice legate de IMM-uri; atrage atenția asupra faptului că EUSALP poate oferi, de asemenea, o oportunitate în sensul întăririi cooperării transfrontaliere transnaționale dintre regiunile, orașele și comunitățile locale învecinate și în sensul dezvoltării de legături și rețele între persoane, precum și în ceea ce privește interconexiunile de transport și acoperirea digitală; atrage atenția, de asemenea, asupra fragilității ecologice a acestei regiuni; |
Strategiile macroregionale în Europa după 2020?
27. |
subliniază că SMR dau roade dacă se bazează pe o perspectivă politică pe termen lung și sunt organizate astfel încât toate autoritățile publice, îndeosebi cele de la nivel regional și local, precum și actorii privați și societatea civilă sunt reprezentați în mod efectiv de la început, ceea ce necesită un schimb efectiv de informații, bune practici, know-how și experiențe între macroregiuni și autoritățile regionale și locale din cadrul acestora; consideră că este necesar să se consolideze guvernanța pe mai multe niveluri a SMR, care trebuie să fie transparentă, cu mecanisme de coordonare și comunicare cu publicul mai eficiente, pentru a face SMR cunoscute și acceptate de comunitățile locale și regionale; |
28. |
consideră că punerea în aplicare a strategiilor poate avea succes numai dacă se bazează pe o viziune pe termen lung și pe structuri de cooperare și coordonare eficiente, care să dispună de capacitatea administrativă necesară, precum și pe un angajament politic comun pe termen lung la nivelurile instituționale în cauză, și dacă este susținută prin finanțare adecvată; subliniază, prin urmare, că trebuie sporită eficacitatea investițiilor prin alinierea, realizarea de sinergii și asigurarea unui caracter complementar al finanțării regionale și naționale cu instrumentele de finanțare ale UE existente, care, pe lângă faptul că consolidează programele de cooperare teritorială europeană, promovează proiecte transfrontaliere în cadrul fondurilor ESI și al FEIS, precum și prin finanțare directă; |
29. |
consideră că eficacitatea fondurilor ar putea fi îmbunătățită dacă acestea, precum și procedurile de utilizare a fondurilor în cadrul SMR ar fi simplificate; |
30. |
propune ca țările participante să își asume încă de la început angajamente clare în ceea ce privește resursele financiare și umane necesare pentru punerea în practică a SMR; invită Comisia să acorde asistență la îmbunătățirea coordonării în cadrul SMR, să promoveze bune practici și să creeze măsuri de stimulare prin care să fie încurajată participarea activă și coordonarea tuturor părților, inclusiv pentru a se întări legătura dintre politicile UE și punerea în practică a SMR; încurajează, de asemenea, SMR să recurgă la achizițiile publice ecologice pentru a impulsiona inovarea ecologică, bioeconomia, crearea de noi modele de afaceri și utilizarea materiilor prime reciclate, de exemplu în economia circulară, în vederea intensificării protecției mediului și a sănătății și a cultivării unor legături strânse între producători și consumatori; |
31. |
subliniază că se impune o mai mare orientare către rezultate, iar provocările concrete trebuie depășite, inclusiv în domeniul protecției mediului, pentru ca planurile elaborate să aibă un impact real asupra teritoriului, iar resursele investite să fie justificate și să fie pe măsura obiectivelor stabilite și să aibă legătură cu adevăratele nevoi ale teritoriilor vizate; |
32. |
solicită ca toate chestiunile legate de SMR, cum ar fi aderarea la aceste strategii și stimulentele politice necesare, să fie tratate în conformitate cu un protocol convenit în prealabil de toate regiunile în cauză; |
33. |
consideră că trebuie consolidate vizibilitatea activităților macroregiunilor și sensibilizarea cetățenilor din regiunile vizate cu privire la acestea, precum și cu privire la rezultatele obținute, prin derularea unor campanii de informare și schimburi de bune practici, inclusiv prin intermediul unor platforme on-line și rețele de socializare, ceea ce le va face ușor accesibile publicului larg; |
34. |
subliniază că următoarea revizuire a cadrului financiar multianual (CFM) oferă ocazia de a fi revizuite în același timp obiectivele SMR, pentru a se consolida legătura acestora cu prioritățile UE și a se întări angajamentele financiare aferente; |
35. |
invită Comisia să prezinte, în cadrul următoarei revizuiri a normelor politicii de coeziune, propuneri de promovare a unei mai bune puneri în aplicare a SMR; |
36. |
solicită Comisiei ca, în cadrul următorului raport privind punerea în aplicare a SMR, care urmează să fie prezentat în 2018, să efectueze o analiză mai aprofundată, în special cu privire la:
|
37. |
subliniază că apelul de a se elabora noi strategii, cum ar fi cele pentru regiunile carpatică, atlantică, mediteraneeană sau iberică, nu ar trebui să deturneze atenția de la obiectivul principal, și anume punerea în practică mai calitativă și mai aprofundată a SMR existente; |
38. |
sprijină principiul celor „trei nu” aplicat SMR (nu unor noi acte legislative ale UE, nu unor finanțări noi din partea UE și nu unor noi structuri ale UE); propune, totuși, ca, în cadrul următorului său raport privind punerea în aplicare a SMR, Comisia să evalueze impactul acestor „nu” asupra programelor din cadrul fondurilor ESI; |
39. |
atrage atenția asupra nevoii să existe o abordare teritorială față de activitățile de cooperare, examinate de la caz la caz, întrucât SMR sunt concepute pentru a trata dificultățile teritoriale care pot fi soluționate în mod mai eficace prin cooperare; subliniază importanța creării unor sinergii și a unei convergențe între diferitele elemente ale cooperării teritoriale din cadrul programelor de cooperare teritorială europeană și al macroregiunilor, pentru a consolida impactul programelor transnaționale, a pune în comun resurse, a simplifica finanțarea SMR și a îmbunătăți rezultatele punerii lor în practică și eficiența resurselor investite; |
40. |
reiterează angajamentul UE față de punerea în practică a ODD; subliniază importanța alinierii obiectivelor SMR la inițiativele emblematice ale UE, cum ar fi uniunea energetică, Acordul de la Paris privind schimbările climatice și creșterea albastră în macroregiunile marine; atrage atenția asupra gestionării riscurilor de mediu, cum ar fi conservarea naturii, a biodiversității și a efectivelor de pește și combaterea deșeurilor marine, precum și dezvoltarea turismului sustenabil și ecologic; încurajează cooperarea în domeniul surselor regenerabile de energie; încurajează, în acest context, utilizarea strategiilor de specializare inteligentă (S3), consolidarea IMM-urilor și crearea de locuri de muncă de calitate; |
41. |
subliniază că Parlamentul a susținut macroregiunile chiar de la început, prin proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare; subliniază, de asemenea, experiența dobândită în regiunea Mării Baltice, care arată că la baza cooperării macroregionale trebuie să se afle și în continuare o gândire pe termen lung; |
42. |
solicită Comisiei să invite Parlamentul să participe în calitate de observator la lucrările Grupului la nivel înalt privind strategiile macroregionale; |
o
o o
43. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului European al Regiunilor, Comitetului Economic și Social European, precum și guvernelor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre și ale țărilor terțe participante la strategiile macroregionale. |
(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 320.
(2) JO L 347, 20.12.2013, p. 259.
(3) JO L 347, 20.12.2013, p. 303.
(4) JO C 188 E, 28.6.2012, p. 30.
(5) JO C 349 E, 29.11.2013, p. 1.
(6) JO C 353 E, 3.12.2013, p. 122.
(7) JO C 355, 20.10.2017, p. 23.
(8) Texte adoptate, P8_TA(2016)0336.
(9) Schmitt et al. (2009), „EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study” (Macroregiuni și strategii macroregionale ale UE – Un studiu de fezabilitate), documentul de lucru electronic 2009:4 al Nordregio.
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/9 |
P8_TA(2018)0004
Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030
Rezoluția Parlamentului European din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (2017/2055(INI))
(2018/C 458/02)
Parlamentul European,
— |
având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2016 intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre” (JOIN(2016)0049), |
— |
având în vedere proiectul de concluzii ale Consiliului din 24 martie 2017 privind „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre”, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2017 privind Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre” (JOIN(2016)0049) (1), |
— |
având în vedere documentul adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) incluse în acesta, |
— |
având în vedere obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 14 din Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă (ODD 14), care încurajează conservarea și exploatarea sustenabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine în scopul dezvoltării durabile; |
— |
având în vedere Acordul de la Paris din 2015 adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016, și contribuțiile preconizate stabilite la nivel național (CPSN) prevăzute pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, |
— |
având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CBD), care a intrat în vigoare la 29 decembrie 1993, precum și obiectivele de la Aichi din Planul strategic pentru diversitatea biologică 2011-2020, adoptate în octombrie 2010, |
— |
având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), completată de Acordul pentru aplicarea prevederilor UNCLOS în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA), de Codul de conduită al Organizației Națiunilor Unite pentru un pescuit responsabil și de politica comună în domeniul pescuitului a Uniunii Europene, |
— |
având în vedere Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) din 3 martie 1973, |
— |
având în vedere articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
— |
având în vedere documentul adoptat în cadrul Conferinței ONU privind oceanele la 9 iunie 2017 la New York, intitulat „Oceanul nostru, viitorul nostru: apel la acțiune”, |
— |
având în vedere Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iunie 2013 privind siguranța operațiunilor petroliere și gaziere offshore, |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2015 intitulată „Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară” (COM(2015)0614), |
— |
având în vedere mandatul său de negociere din 14 martie 2017 cu privire la pachetul privind deșeurile (2) [propuneri de modificare a Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (3), a Directivei 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (4), a Directivei 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (5), a Directivei 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz (6), a Directivei 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și de abrogare a Directivei 91/157/CEE (7), precum și a Directivei 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (8)], |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, |
— |
având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”), |
— |
având în vedere politica maritimă integrată a Uniunii Europene din 2007 (COM(2007)0575) și raportul din 2012 privind progresele realizate (COM(2012)0491), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2011 de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate (9), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisei Europene din 15 octombrie 2009 intitulată „Dezvoltarea dimensiunii internaționale a politicii maritime integrate a Uniunii Europene” (COM(2009)0536), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2016/1625 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1406/2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (10), |
— |
având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (11), |
— |
având în vedere Strategia Uniunii Europene în materie de securitate maritimă, adoptată de Consiliul European la 24 iunie 2014, |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (12), |
— |
având în vedere mandatul său de negociere din 15 februarie 2017 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu (13), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la o politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică (14), |
— |
având în vedere Directiva 2012/33/UE din 21 noiembrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului privind reducerea conținutului de sulf din combustibilii marini și evaluarea de impact în curs de realizare privind extinderea zonelor de control al emisiilor de sulf în apele europene, |
— |
având în vedere propunerea către Organizația Maritimă Internațională (OMI) adresată de țări din regiunea Mării Baltice și a Mării Nordului în vederea introducerii unor zone desemnate de control al emisiilor de oxizi de azot (NECA), |
— |
având în vedere Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2016 referitoare la răspunderea, despăgubirile și garantarea financiară pentru operațiunile petroliere și gaziere offshore (15), |
— |
având în vedere raportul de politică al Comitetului de consiliere științifică al academiilor europene din 28 ianuarie 2016 intitulat „Sustenabilitatea marină într-o epocă de schimbare a oceanelor și mărilor”, |
— |
având în vedere studiul Parlamentului European din noiembrie 2015 pregătit la cererea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară a Parlamentului European, intitulat „Obiective de reducere a emisiilor pentru aviația internațională și transportul maritim” (PE 569.964), |
— |
având în vedere anexa privind „Măsuri de stimulare a tranziției către o energie curată” la comunicarea Comisiei intitulată „Energie curată pentru toți europenii” (COM(2016)0860); |
— |
având în vedere cea de-a patra ediție a conferinței intitulate „Oceanul nostru”, organizată de Uniunea Europeană în Malta în perioada 5 – 6 octombrie 2017, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2010 referitoare la politica maritimă integrată (PMI) – Evaluarea progreselor înregistrate și noi provocări (16), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2014 intitulată „O strategie europeană pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier” (COM(2014)0086), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului privind „Prioritățile politicii UE în domeniul transportului maritim până în 2020: competitivitate, decarbonizare, digitizare în vederea asigurării conectivității la nivel mondial, precum și o piață internă eficace și un sector maritim de talie mondială” (9976/17), |
— |
având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu (AEM) referitor la „Zonele marine protejate în mările Europei” (EEA 3/2015), |
— |
având în vedere studiul Comisiei din septembrie 2017 intitulat „Realizarea potențialului regiunilor ultraperiferice în sensul unei creșteri albastre sustenabile”, |
— |
având în vedere Convenția de la Helsinki din 1992 privind protecția mediului marin din zona Mării Baltice, care a intrat în vigoare la 17 ianuarie 2000, Planul de acțiune HELCOM pentru Marea Baltică, adoptat de către toate statele costiere și UE în 2007, precum și Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice, |
— |
având în vedere Rezoluția nr. 69/292 din iunie 2015 a Adunării Generale a ONU referitoare la dezvoltarea unui instrument internațional cu caracter juridic obligatoriu privind conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice marine a zonelor din afara jurisdicțiilor naționale, |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2012 intitulată „«Creșterea albastră»: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim” (COM(2012)0494), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 ianuarie 2014 intitulată „Energia albastră: Acțiuni necesare pentru valorificarea potențialului exploatării energiei oceanice în mările și oceanele europene până în 2020 și ulterior” (COM(2014)0008), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 2 iulie 2013 referitoare la Creșterea albastră: consolidarea creșterii durabile în sectoarele de transport marin, maritim și de turism ale UE (17), |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism, precum și cel al Comisiei pentru pescuit (A8-0399/2017), |
A. |
întrucât este general acceptat faptul că sănătatea ecologică a oceanelor este grav amenințată și se află în pericol de a fi afectată ireversibil, în cazul în care comunitatea internațională nu depune eforturi specifice și coordonate; |
B. |
întrucât acumularea și răspândirea deșeurilor marine se pot număra printre amenințările la adresa sănătății oceanelor lumii care înregistrează cea mai rapidă dezvoltare; întrucât microplasticul suscită o îngrijorare deosebită, deoarece din cauza dimensiunii sale reduse, ajunge într-o gamă largă de organisme (păsări de mare, pești, midii, viermi de nisip din specia Arenicola marina și zooplancton); întrucât cele 150 de milioane de tone de materiale plastice care se estimează că s-au acumulat în oceanele lumii provoacă grave daune mediului și economiilor, inclusiv comunităților costiere, turismului, transportului maritim și pescuitului; |
C. |
întrucât presiunile care acționează în momentul de față asupra mediului marin includ deteriorarea habitatelor și ecosistemelor, existența unor substanțe periculoase persistente în sedimente și corpurile de apă, degradarea barierelor de corali, speciile invazive, poluarea și îmbogățirea cu nutrienți, traficul maritim, exploatarea materiilor prime și exploatarea excesivă a speciilor marine, acidificarea și încălzirea apelor induse de schimbările climatice; |
D. |
întrucât între aproximativ 4,8 milioane și 12,7 milioane de tone de deșeuri de plastic, cum ar fi ambalaje alimentare și sticle de plastic, au fost duse de valuri în larg doar în 2010 (18), reprezentând între 1,5 % și 4,5 % din producția mondială totală de plastic, iar cantitatea cumulată de deșeuri va determina creșterea de zece ori a cantității totale de plastic aruncată în mare până în 2020; |
E. |
întrucât „gunoi” înseamnă deșeuri de dimensiuni mici în zone accesibile publicului care au fost aruncate în mod necorespunzător în mediu (pe uscat, în apă dulce și în mare), intenționat sau din neglijență; |
F. |
întrucât oceanele sunt poluate cu peste 100 de tone de deșeuri plastice și microplastic, iar viața oceanelor este amenințată de aceste deșeuri; |
G. |
întrucât, dacă nu apar modificări semnificative, până în anul 2100, mai mult de jumătate dintre speciile marine la nivel mondial ar putea fi pe cale de dispariție; |
H. |
întrucât utilizarea plasticului pentru produse de consum a devenit din ce în ce mai răspândită, iar producția a crescut constant încă din momentul în care acest material a început să fie utilizat pentru prima oară pe scară largă acum jumătate de secol, producția mondială ajungând la circa 322 de milioane de tone de plastic în 2015; întrucât creșterea producției, combinată cu modificarea modului în care utilizăm plasticul și cu evoluțiile demografice, au dus la creșterea cantității de deșeuri din plastic aruncate în oceanele noastre; întrucât, dacă această tendință continuă, conform Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), aproape 33 de miliarde de tone de plastic se vor acumula până în 2050; |
I. |
întrucât 80 % din deșeurile marine provin de pe uscat și, în consecință, problema deșeurilor marine nu poate fi soluționată eficient în timp fără a aborda în primul rând chestiunea politicilor și măsurilor eficace în vederea reducerii și limitării deșeurilor pe uscat; |
J. |
întrucât cele mai comune forme de deșeuri sunt filtrele de țigări, pungile de plastic, echipamentele de pescuit, cum ar fi plasele de pescuit, și toate tipurile de ambalaje; întrucât între 60 % și 90 % din deșeurile marine au fost fabricate folosind unul sau mai mulți polimeri din plastic, cum ar fi polietilena (PE), polietilentereftalatul (PET), polipropilena (PP) și policlorura de vinil (PVC), toate fiind caracterizate printr-un timp de degradare extrem de lung; întrucât, prin urmare, pentru ca majoritatea materialelor plastice fabricate astăzi să dispară, vor fi necesare decenii sau chiar secole; |
K. |
întrucât deșeurile din plastic cauzează decesul și îmbolnăvirea speciilor sălbatice marine prin sufocare, încâlcire și intoxicare; întrucât materialele plastice, care sunt fragmentate de valuri și lumina solară până formează microparticule cu un diametru mai mic de 5 mm, ajung în stomacul unor specii marine cum ar fi midiile, viermii și zooplanctonul, în timp ce nanomaterialele de plastic, care au o dimensiune de abia o jumătate de milimetru, penetrează membranele celulare și nucleele animalelor marine mici; întrucât deșeurile de plastic care sunt invizibile cu ochiul liber intră în lanțul alimentar chiar de la începutul său; |
L. |
întrucât, potrivit UNEP, costul estimat exprimat în capital natural al deșeurilor marine de plastic este de aproximativ 8 miliarde USD anual (19), iar pescuitul, transportul maritim, turismul și industria de agrement sunt doar câteva dintre numeroasele sectoare afectate de poluarea marină; |
M. |
întrucât, până când nu există o definiție convenită la nivel internațional a biodegradabilității (în mediul marin), adoptarea de produse din plastic etichetate ca „biodegradabile” nu va genera o scădere semnificativă nici a cantității de plastic care pătrunde în ocean, nici a riscului de impact fizic și chimic asupra mediului marin; |
N. |
întrucât poluarea cu nutrienți (eutrofizarea) provenind din diverse surse, inclusiv scurgerile agricole, apele uzate și deversările de ape reziduale, suprasolicită mediile marine cu concentrații înalte de azot, fosfor și alte substanțe nutritive, care pot produce mari înfloriri ale algelor, a căror descompunere după moarte consumă oxigen, creând, în același timp, „zone moarte” sărace în oxigen (suferind de hipoxie), în care peștii și alte organisme marine nu se pot dezvolta; întrucât se estimează că, în prezent, există 500 de zone moarte în lume și că există mult mai multe zone care suferă de efectele adverse ale unei poluări puternice cu nutrienți; |
O. |
întrucât, din cauza dependenței lor extreme de sunetele subacvatice pentru funcțiile de bază ale vieții, precum căutarea hranei și a partenerilor, și a absenței oricărui mecanism de protecție, viața marină este amenințată de zgomotul industrial provenit din transportul maritim, explorarea seismică și sonarul naval utilizat pentru exercițiile de pregătire de rutină, fapt care poate conduce la deteriorarea auzului, la mascarea semnalelor de comunicare și navigare ale animalelor, precum și la probleme fiziologice și reproductive; |
P. |
întrucât pierderea biodiversității marine slăbește ecosistemul oceanic și capacitatea sa de a face față perturbărilor, de a se adapta la schimbările climatice și de a-și juca rolul de regulator climatic și ecologic la nivel global; întrucât schimbările climatice cauzate de activitatea umană au un impact direct asupra speciilor marine, modificându-le abundența, diversitatea și distribuția și afectându-le modul de a se alimenta, dezvolta și reproduce, precum și relațiile dintre specii; |
Q. |
întrucât, având în vedere natura transfrontalieră a oceanelor, activitățile și presiunile produse de acestea fac necesară colaborarea guvernelor din toate regiunile marine pentru a asigura sustenabilitatea resurselor comune; întrucât multitudinea și complexitatea măsurilor în materie de guvernanță a oceanelor impun, prin urmare, o gamă largă de cunoștințe interdisciplinare, precum și cooperarea la nivel regional și internațional; |
R. |
întrucât zonele economice exclusive (ZEE) ale statelor membre ale Uniunii Europene se întind pe 25,6 milioane de km2, suprafață situată aproape în totalitate în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări, Uniunea Europeană fiind, astfel, cel mai mare domeniu maritim din lume; întrucât, prin urmare, UE are datoria să-și asume un rol de frunte în stabilirea unei guvernanțe internaționale a oceanelor, care trebuie să fie eficace și ambițioasă; |
S. |
întrucât cercetările au demonstrat că impactul direct al unei scurgeri de petrol asupra organismelor marine și a sistemelor și proceselor biologice ar putea include tulburări comportamentale și moarte în rândul speciilor marine, proliferare microbiană, hipoxie (reducerea concentrațiilor de oxigen din apă), efecte toxice ale substanțelor chimice utilizate pentru dispersarea petrolului și moartea coralilor de adâncime; |
T. |
întrucât transportul maritim are un impact asupra climei la nivel global și asupra calității aerului ca urmare a emisiilor de CO2 și a altor emisii, cum ar fi cele de oxizi de azot, oxizi de sulf, metan, particule în suspensie și negru de fum; |
U. |
întrucât prospectarea, forarea și transportul petrolului și al gazelor naturale situate în subsolul marin în multe părți ale lumii pot aduce daune grave zonelor marine sensibile și pot perturba speciile marine; întrucât, în multe cazuri, explorarea și forajele petroliere și de gaze sunt permise în zonele marine protejate (ZMP) sau în apropierea acestora; |
V. |
întrucât articolul 191 din TFUE obligă UE să asigure un nivel ridicat de protecție în cadrul politicii sale de mediu, inclusiv prin aplicarea principiului precauției și a principiului „poluatorul plătește”; |
W. |
întrucât riscurile reprezentate de utilizarea păcurii grele în transportul maritim din regiunea arctică sunt multiple: în cazul deversărilor, acest combustibil deosebit de dens se emulsionează, se scufundă și poate fi transportat pe distanțe extrem de lungi dacă este prins în gheață; păcura grea deversată reprezintă un risc enorm pentru securitatea alimentară a comunităților indigene din zona arctică, a căror subzistență depinde de pescuit și de vânătoare; arderea păcurii grele produce oxizi de sulf și metale grele, precum și cantități mari de negru de fum care, odată depuse pe gheața din zona arctică, stimulează absorbția căldurii în masa de gheață, accelerând procesul de topire și efectele schimbărilor climatice; întrucât transportul și utilizarea păcurii grele sunt interzise de OMI în apele din jurul regiunii antarctice; |
X. |
întrucât emisiile de oxizi de azot, în special în orașele portuare și regiunile costiere, sunt generate în mare măsură de transportul maritim și reprezintă o preocupare majoră în materie de sănătate publică și de protecție a mediului în Europa; întrucât emisiile totale de oxid de azot provenite din transportul maritim în UE sunt încă în mare măsură nereglementate și, dacă acestea nu sunt diminuate, se estimează că vor depăși emisiile de oxid de azot terestre deja în 2020 (20); |
Y. |
întrucât, atunci când sunt ancorate în porturi, navele își folosesc în general motoarele auxiliare pentru a genera energie electrică pentru comunicații, iluminat, ventilație și alte echipamente aflate la bord; întrucât această ardere de combustibil este asociată cu emisia unei serii de poluanți precum dioxidul de sulf (SO2), oxizii de azot (NOx), negrul de fum și particulele în suspensie (PM); |
Z. |
întrucât alimentarea cu energie electrică de la mal (SSE) implică conectarea navelor la rețeaua de energie electrică a portului pe perioada în care se află la dană; întrucât, în marea majoritate a locurilor, mixul energetic utilizat pentru a produce SSE produce mai puține emisii decât arderea de combustibil pe nave (21); întrucât legislația în vigoare, cum ar fi Directiva (UE) 2016/802 privind sulful, recunoaște în mod clar utilizarea SSE ca alternativă la cerința de a utiliza combustibili marini cu conținut scăzut de sulf, în timp ce Directiva 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi impune statelor membre să asigure faptul că sursele de alimentare cu SSE se instalează în mod prioritar în porturile care aparțin rețelei centrale TEN-T și în alte porturi până la 31 decembrie 2025; |
AA. |
întrucât, potrivit dovezilor științifice prezentate în cel de-al cincilea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) pentru 2014, încălzirea sistemului climatic este fără echivoc, schimbările climatice sunt o realitate, iar activitățile umane au fost principala cauză a încălzirii observate începând cu mijlocul secolului al XX-lea, efectele larg răspândite și semnificative ale schimbărilor climatice fiind deja evidente în cadrul sistemelor naturale și umane de pe toate continentele și oceanele; |
AB. |
întrucât aproape 90 % din energia eoliană pe plan mondial se găsește în turbulențele de deasupra oceanelor lumii, iar vântul, valurile și curenții conțin în total de 300 de ori mai multă energie decât consumul actual de energie al oamenilor; întrucât, în conformitate cu raportul pentru 2010 al Asociației Europene pentru Energia Oceanelor (EU-OEA), energia oceanică instalată ar putea ajunge la 3,6 GW până în 2030, ridicându-se la aproape 188 GW până la mijlocul secolului, în timp ce, în 2050, existența în Europa a unei industrii energetice oceanice la nivel de lider mondial ar putea preveni emiterea în atmosferă a 136,3 milioane de tone de CO2 pe an și ar putea crea 470 000 de noi locuri de muncă ecologice; |
AC. |
întrucât IPCC afirma în 2015 că, pentru a limita încălzirea climei la 2 oC până la sfârșitul secolului, trebuie să rămână neexploatate o treime din rezervele de petrol, o jumătate din rezervele de gaz și peste 80 % din rezervele de cărbune; |
AD. |
întrucât Acordul de la Paris urmărește „atingerea cât mai curând posibil, la nivel mondial, a punctului maxim al emisiilor de gaze cu efect de seră”, în scopul de a limita creșterea temperaturii medii globale la mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale, și depunerea de eforturi în vederea limitării creșterii temperaturii la 1,5 oC, în timp ce Organizația Meteorologică Mondială (OMM) a semnalat recent că încălzirea globală a crescut în 2016 la un nivel remarcabil de 1,1 oC peste nivelurile preindustriale; |
AE. |
întrucât neîndeplinirea obiectivului Acordului de la Paris de limitare a creșterii temperaturii medii cu mult sub 2 oC ar avea efecte enorme asupra mediului și costuri economice deosebit de mari, inclusiv, printre altele, o creștere a probabilității de a atinge puncte critice în care nivelurile temperaturii ar începe să limiteze capacitatea naturii de a absorbi carbonul în oceane; |
AF. |
întrucât utilizarea energiei eoliene în largul mării și a energiei oceanice (energia valurilor, energia mareelor, energia termică a mărilor) reprezintă o sursă potențială importantă de energie curată, cu condiția să se respecte mediul și ecosistemele existente; întrucât această energie curată oferă UE nu numai posibilitatea de a genera creștere economică și de a crea locuri de muncă calificate, ci și posibilitatea de a spori gradul de securitate al surselor sale de energie și de a-și crește competitivitatea datorită inovației tehnologice; |
AG. |
întrucât îmbunătățirea guvernanței oceanelor va contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile la nivel global pentru mediul de afaceri, inclusiv pentru sectorul european al energiei oceanice; |
AH. |
întrucât poluarea marină, de exemplu introducerea directă sau indirectă de deșeuri, substanțe sau energie, inclusiv de surse sonore submarine de origine umană, produce sau poate să producă efecte dăunătoare asupra resurselor vii sau a ecosistemelor marine, ducând la sărăcirea biodiversității, la generarea unor riscuri pentru sănătatea umană, la crearea de obstacole pentru activitățile maritime și la modificarea calității apelor; |
AI. |
întrucât UE trebuie să joace un rol important în discuțiile și negocierile care au loc în cadrul forurilor internaționale, pentru ca toți actorii implicați să își asume responsabilitatea în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau de poluanți, precum și pentru a face față provocărilor tot mai mari legate de gestionarea sustenabilă a resurselor; |
AJ. |
întrucât exploatarea surselor marine regenerabile de energie ar putea contribui la obiectivul autonomiei energetice a insulelor mici din UE; |
AK. |
întrucât transparența în cadrul organizațiilor internaționale este un element esențial pentru a asigura responsabilitatea democratică și incluziunea; |
AL. |
întrucât mările și oceanele pot deveni surse importante de energie ecologică; întrucât această energie regenerabilă marină oferă UE nu numai posibilitatea de a genera creștere economică și de a crea locuri de muncă calificate, ci și posibilitatea de a spori gradul de securitate al surselor sale de energie și de a-și crește competitivitatea datorită inovației tehnologice; întrucât exploatarea acestei resurse locale implică un aspect deosebit de important pentru statele și regiunile insulare, în special pentru regiunile ultraperiferice, unde energia oceanelor ar putea contribui la autonomia lor energetică și înlocui energia generată de centrale diesel la un cost ridicat, |
Îmbunătățirea cadrului internațional de guvernanță a oceanelor
1. |
reamintește rolul esențial al oceanelor și al mărilor pentru sprijinirea vieții pe Pământ, pentru dezvoltarea sustenabilă, pentru ocuparea forței de muncă și pentru inovare, precum și pentru furnizarea de servicii și activități recreative; împărtășește îngrijorarea crescândă cu privire la necesitatea unei guvernanțe și protecții a oceanelor mai eficace și integrate; |
2. |
salută comunicarea comună privind guvernanța internațională a oceanelor și acțiunile propuse, care subliniază angajamentul UE de a atinge obiectivele de conservare și utilizare sustenabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine, astfel cum au fost identificate în cadrul ODD 14 al Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă; recunoaște natura transversală a subiectului și necesitatea unei abordări coordonate și integrate, pentru a se asigura o mai bună guvernanță a oceanelor; solicită UE să își asume un rol de lider în calitate de actor global, care să consolideze guvernanța internațională a oceanelor și să acopere lacunele, datorită cunoștințelor de specialitate acumulate în ceea ce privește dezvoltarea unei abordări sustenabile a gestionării oceanelor; |
3. |
reamintește caracterul integrat și indivizibil al tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă, precum și interconexiunile și sinergiile dintre acestea, și reiterează importanța esențială a tuturor acțiunilor întreprinse de UE în conformitate cu Agenda 2030, inclusiv cu principiile reafirmate în acestea; |
4. |
invită Comisia să stabilească termene clare, să prezinte propuneri legislative, dacă este cazul, și să colaboreze cu statele membre pentru a îmbunătăți cooperarea în domenii cum ar fi cercetarea oceanică, consolidarea capacităților și transferul de tehnologie, precum și să instituie mecanisme pentru a sprijini coordonarea, precum și monitorizarea și evaluarea continuă la nivelul UE, în scopul de a pune în aplicare cu succes acțiunile enumerate în comunicarea comună; subliniază dispozițiile din tratat privind principiul precauției și principiul „poluatorul plătește” și subliniază importanța abordării ecosistemice în cadrul tuturor acțiunilor UE privind guvernanța oceanelor; |
5. |
reiterează puternica dimensiune maritimă a obiectivelor de dezvoltare durabilă, în special în ceea ce privește obiectivul 14 (conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine), dar fără a se limita la acesta; |
6. |
salută și sprijină pe deplin documentul „Oceanul nostru, viitorul nostru: Apel la acțiune”, adoptat de Conferința ONU privind oceanele din iunie 2017, pentru a sprijini realizarea ODD 14 referitor la conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine pentru o dezvoltare sustenabilă; ia act cu mare satisfacție de cele 1 328 de angajamente voluntare ale guvernelor, altor organizații interguvernamentale și ale societății civile, sectorului privat, instituțiilor academice și de cercetare și comunității științifice în vederea conservării oceanelor și a îmbunătățirii gradului de sensibilizare a publicului cu privire la importanța oceanelor pentru supraviețuirea omului; |
7. |
reamintește că Uniunea Europeană dispune de un ansamblu cuprinzător de instrumente legislative și de gestionare axate pe elemente distincte de guvernanță a oceanelor, dar cu toate acestea, mările regionale ale UE rămân într-o stare critică, date fiind exploatarea excesivă a resurselor, impactul poluanților organici și anorganici asupra sănătății oceanului și a productivității, pierderea biodiversității, degradarea habitatelor, speciile invazive, declinul comunităților costiere și conflicte între sectoarele marine; |
8. |
invită Comisia să dea curs comunicării comune privind guvernanța oceanelor, publicând un raport intermediar privind măsurile revizuite și un calendar exact al măsurilor viitoare și stabilind legături între aceste măsuri și inițiativele europene existente, precum și instrumentele internaționale existente; |
9. |
încurajează Comisia să propună Consiliului, acolo unde este cazul, inițiative cu privire la dezvoltarea de parteneriate oceanice cu importanți parteneri internaționali pentru a promova obiectivul de îmbunătățire a guvernanței globale și a coerenței politicilor și să folosească cadrele bilaterale de cooperare existente, cum ar fi dialogurile la nivel înalt pentru pescuit și afaceri maritime, pentru a realiza noi progrese; |
10. |
recunoaște rolul important jucat de Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), care a oferit un cadru juridic de bază prin care să se coordoneze eforturile și să se asigure coerență în abordarea chestiunilor mondiale legate de ocean; îndeamnă statele membre costiere să își respecte datoria ce le revine în temeiul UNCLOS de a proteja și conserva mediul marin și resursele sale vii și datoria de a preveni și controla poluarea marină; ia act de faptul că statele membre sunt răspunzătoare pentru prejudiciul cauzat prin încălcarea obligațiilor lor internaționale de combatere a acestui tip de poluare; |
11. |
invită statele să își îmbunătățească sistemele juridice pentru conservarea oceanelor noastre; solicită recunoașterea la nivel internațional a conceptului de „daune ecologice” în cazuri de poluare marină, astfel încât să se poată solicita despăgubiri atunci când se constată că a avut loc o încălcare; solicită introducerea principiului lanțului responsabilităților, menit să stabilească persoanele responsabile de daunele cauzate mediului de-a lungul întregului lanț de comandă; |
12. |
subliniază că UE ar trebui să încerce să asigure faptul că prevederile privind pescuitul au un rol important în ceea ce privește viitorul instrument obligatoriu din punct de vedere juridic în temeiul UNCLOS în materie de conservare și utilizare sustenabilă a diversității biologice marine în zonele din afara jurisdicțiilor naționale; |
13. |
îndeamnă toate statele să devină parte la instrumentele relevante din domeniul pescuitului, în special la Acordul de conformitate al FAO, la Acordul ONU privind stocurile de pești anadromi și stocurile de pești mari migratori și la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (PSMA), precum și să pună în aplicare pe deplin dispozițiile acestor instrumente și alte planuri internaționale de acțiune ale FAO; |
14. |
salută progresele înregistrate de UE în ceea ce privește dimensiunea externă a PCP; subliniază că această dimensiune, inclusiv acordurile internaționale și de parteneriat, reprezintă un instrument important prin care se pot promova standardele sociale și de mediu ale UE și dispozițiile sale de combatere a pescuitului INN la nivel internațional; |
15. |
remarcă faptul că Inițiativa pentru transparența în domeniul pescuitului (FITI) a adoptat recent un standard global; încurajează statele să solicite aderarea la FITI; invită UE și statele sale membre să sprijine această inițiativă; |
16. |
consideră că asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru flota de pescuit a UE este extrem de importantă, mai ales având în vedere standardele înalte de mediu ale UE și standardele legate de sustenabilitate pe care navele sale trebuie să le respecte; |
17. |
insistă ca UE să promoveze, în cadrul forurilor internaționale și al cooperării bilaterale, aceleași standarde de mediu pentru pescuit care trebuie respectate de navele UE, pentru a evita ca propria flotă să fie dezavantajată în ceea ce privește sustenabilitatea în materie de mediu; |
18. |
reamintește Rezoluția nr. 2749 (XXV) a ONU din 17 decembrie 1970, prin care se recunoaște că „fundul mărilor și oceanelor și subsolul lor, în afara limitelor jurisdicției naționale, precum și resursele din zona în cauză, reprezintă patrimoniul comun al umanității”, precum și articolul 136 din Convenția de la Montego Bay în care se prevede că „fundul mărilor și oceanelor, în afara limitelor jurisdicției naționale, și resursele aferente, fac parte din patrimoniul comun al umanității”; |
19. |
invită Comisia să încurajeze statele membre să înceteze subvenționarea licențelor de explorare și exploatare minieră în zonele aflate în afara jurisdicției naționale și eliberarea de autorizații de exploatare minieră pe platourile lor continentale; |
20. |
constată, de asemenea, în ceea ce privește dreptul internațional privind poluarea aerului, că, în temeiul UNCLOS, statele membre nu sunt autorizate să inspecteze navele, chiar și în cazul în care există dovezi concludente de încălcare a obligațiilor; invită, prin urmare, părțile din cadrul ONU să consolideze cadrul juridic al UNCLOS cu scopul de a remedia orice lacune existente în materie de guvernanță și de a institui mecanisme de asigurare a respectării legii solide pentru legislația internațională în materie de mediu; |
21. |
solicită să fie instituit un cadru de reglementare internațională privind combaterea deșeurilor și a poluării nucleare din oceane și de pe fundul mării, vizându-se instituirea unor măsuri concrete de limitare a impactului lor asupra mediului și sănătății și de curățare a fundului mării de agenți poluanți; |
22. |
subliniază că asigurarea transparenței, inclusiv a accesului public la informații, a implicării părților interesate, a participării publicului la procesul decizional și a accesului la justiție în probleme de mediu, potrivit cerințelor Convenției de la Aarhus, precum și legitimitatea organizațiilor ONU, inclusiv răspunderea publică a reprezentanților țărilor în cadrul organismelor internaționale, cum ar fi Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Autoritatea Internațională pentru Fundul Mărilor și Oceanelor (ISA), reprezintă o chestiune prioritară pentru abordarea deficiențelor existente în materie de guvernanță; invită statele membre și Comisia să colaboreze prin intermediul ISA în vederea asigurării transparenței cu privire la metodele sale de lucru și a unei capacități efective de a evalua impactul asupra mediului, precum și să asigure o protecție eficientă a mediului marin împotriva efectelor dăunătoare și protecția și conservarea mediului marin, astfel cum se prevede în părțile XI și XII din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării; |
23. |
invită statele membre să își asume un rol proactiv și progresiv în cadrul organismelor internaționale, pentru a propune reforme în materie de transparență și a crește gradul general de ambiție în materie de mediu al acțiunilor întreprinse; |
24. |
subliniază că îmbunătățirea cadrului de guvernanță a oceanelor va duce la consolidarea eforturilor regionale și globale prin promovarea instrumentelor multilaterale care au fost deja convenite, precum și prin promovarea strategiilor și îmbunătățirea punerii lor în aplicare; încurajează Comisia să promoveze o mai bună cooperare maritimă internațională, în special în ceea ce privește știința și tehnologia în domeniul maritim, așa cum a fost sugerat de OCDE; |
25. |
subliniază necesitatea unei cooperări consolidate, a coerenței politicilor și a coordonării între toate guvernele și instituțiile de la toate nivelurile, inclusiv între organizațiile și instituțiile internaționale, regionale și subregionale și mecanisme și programe și în rândul acestora; constată, în acest sens, rolul important al parteneriatelor eficiente și transparente între mai multe părți interesate și al implicării active a guvernelor cu organisme mondiale, regionale și subregionale, comunitatea științifică, sectorul privat, comunitatea donatorilor, ONG-uri, grupuri comunitare, instituții academice și alți actori relevanți; |
26. |
solicită să fie întărite cadrele regionale în materie de guvernanță a mediilor marine, în special în vederea realizării ODD 14; invită UE și organizațiile internaționale să mărească, în special prin intermediul asistenței oficiale pentru dezvoltare, sprijinul acordat organizațiilor regionale și măsurilor în vederea realizării ODD 14 de către țările terțe; |
27. |
subliniază importanța includerii autorităților locale costiere și a regiunilor ultraperiferice în procesul de a aduce guvernanța internațională a oceanelor mai aproape de cetățenii UE; |
28. |
subliniază necesitatea de a dezvolta strategii cuprinzătoare pentru a îmbunătăți gradul de sensibilizare cu privire la semnificația naturală și culturală a oceanelor; |
29. |
subliniază necesitatea unui plan de acțiune specific și concret privind implicarea UE în regiunea arctică, în care punctul de plecare ar trebui să fie obiectivele de conservare a ecosistemele arctice vulnerabile și de creștere a capacității lor de rezistență la efectele schimbărilor climatice; |
30. |
atrage atenția asupra faptului că Oceanul Arctic central nu este acoperit de sistemele internaționale de conservare sau de gestionare; subliniază necesitatea unei abordări coordonate din partea UE și a statelor membre în ceea ce privește prevenirea pescuitului nereglementat în Oceanul Arctic; |
31. |
își reiterează apelul din Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la o politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică, adresat Comisiei și statelor membre, ca acestea să ia toate măsurile necesare pentru a juca un rol activ în facilitarea unei interdicții convenite la nivel internațional privind folosirea la bord și transportul în rezervoarele de combustibil al păcurii grele pe navele care navighează în mările arctice, prin intermediul dispozițiilor Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (MARPOL), care se aplică în momentul de față pentru apele din jurul regiunii antarctice; invită Comisia să includă riscurile climatice, sociale, de sănătate și de mediu prezentate de folosirea păcurii grele în poziția sa privind guvernanța internațională a oceanelor; invită Comisia ca, în lipsa unor măsuri internaționale corespunzătoare, să înainteze propuneri privind normele pentru navele care fac escale în porturi ale UE înainte de a realiza călătorii în apele arctice, în vederea interzicerii utilizării și transportării păcurii grele; |
32. |
invită Comisia și statele membre să acționeze în vederea finalizării rapide a planului de lucru prelungit al OMI cu privire la reducerea emisiilor de negru de fum provenite de la navele care navighează în zona arctică, cu scopul de a încetini creșterea rapidă a temperaturii și topirea accelerată a gheții în regiunea polară; |
33. |
invită Comisia să promoveze condiții egale pe piața muncii în domeniul maritim și să asigure un tratament echitabil, aplicând în mod eficace convențiile internaționale pertinente, precum Convenția privind munca în domeniul pescuitului și Convenția privind munca din domeniul maritim ale OIM, și instituind un cadru social armonizat pentru activitățile maritime în apele comunitare; |
34. |
solicită introducerea unui nou acord internațional cu privire la condițiile de muncă aferente sectorului maritim; reamintește că este necesar să se pună capăt tuturor formelor de sclavie care încă mai există la bordul navelor și subliniază impactul pe care îl pot avea condițiile de muncă neconforme asupra persoanelor, operatorilor economici și mediului marin; |
35. |
solicită Comisiei să dezvolte parteneriate oceanice cu actori-cheie sub forma unor mecanisme de cooperare multiculturale sau a unor dialoguri bilaterale vizând asigurarea unei mai bune coordonări și cooperări pentru punerea în aplicare cu succes a ODD-urilor relevante pentru oceane, pentru promovarea unei creșteri albastre sustenabile, precum și pentru protejarea, conservarea și refacerea ecosistemelor marine și a biodiversității, reducând în același timp presiunea asupra oceanelor și mărilor și creând condițiile pentru o economie albastră sustenabilă; |
36. |
îndeamnă Comisia să consolideze cooperarea și consolidarea capacităților în domeniul maritim în contextul cadrului său de politici externe, în legătură cu domenii precum cooperarea pentru dezvoltare și acordurile comerciale, în special acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil, astfel încât să consolideze capacități în vederea atenuării impactului schimbărilor climatice și al deșeurilor marine și să promoveze o mai bună guvernanță a oceanelor și o creștere albastră sustenabilă; |
37. |
invită UE să urmeze principiul conform căruia alocarea resurselor piscicole trebuie să țină seama de impactul ecologic și social asupra țărilor în curs de dezvoltare și de nevoile de securitate alimentară ale acestora, precum și de aspirațiile acestor țări de a-și dezvolta propriile activități de pescuit, asigurând în același timp un nivel sustenabil al pescuitului care să nu ducă la depășirea capacității de pescuit, în conformitate cu obiectivele specifice stabilite în ODD14; |
38. |
invită UE, în conformitate cu PCP, să reducă la minimum impactul acvaculturii asupra mediului prin asigurarea unor surse sustenabile de hrană pentru pești și prin promovarea cercetării care se concentrează pe reducerea presiunii asupra stocurilor de pește sălbatic utilizate pentru producția de hrană pentru peștii de acvacultură; |
39. |
ia act de faptul că UE este cel mai mare importator de produse piscicole la nivel mondial și că o parte din capturi sunt importate din zone în care pescuitul este mult mai puțin sustenabil decât în apele UE; încurajează UE să folosească această poziție pentru promovarea unei creșteri a sustenabilității în toate bazinele maritime; |
40. |
îndeamnă Comisia să invite statele membre să nu mai subvenționeze licențe de prospectare și exploatare minieră marină de adâncime în zonele din afara jurisdicției naționale și să nu acorde permise pentru exploatarea minieră marină de adâncime pe platoul continental al statelor membre; |
41. |
invită Comisia să sprijine intensificarea inițiativelor internaționale de combatere a traficului de persoane pe cale maritimă; |
42. |
invită Comisia și statele membre să sprijine aplicarea unui moratoriu internațional privind licențele comerciale de exploatare minieră marină de adâncime până la studierea și cercetarea suficientă a efectelor exploatării miniere marine de adâncime asupra mediului marin, biodiversității și activităților umane pe mare și până la înțelegerea tuturor riscurilor posibile; |
43. |
subliniază importanța strategiei Uniunii Europene în materie de securitate maritimă și invită Comisia să includă securitatea maritimă în domeniul politicii externe, având în vedere că o mare parte a bunurilor cu care se face comerț se transportă pe mare, peste 70 % din frontierele externe sunt frontiere maritime și este necesar să se garanteze securitatea pasagerilor care tranzitează porturile Uniunii; |
44. |
subliniază importanța de a continua impulsionarea cooperării între Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA), Frontex și Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului (EFCA), fiecare în limitele mandatului său, pentru a sprijini autoritățile naționale ale statelor membre însărcinate cu funcții de pază de coastă, și de a promova siguranța și securitatea maritimă, de a combate criminalitatea transfrontalieră și a proteja mediul prin prevenirea și reducerea poluării provocate de instalațiile petroliere și gaziere offshore; consideră că aceste agenții ar trebui să beneficieze de o finanțare mai substanțială din partea UE, dacă este cazul, pentru a putea îndeplini aceste noi sarcini; subliniază importanța dezvoltării în continuare a soluțiilor digitale – cum ar fi facilitarea industriei navale prin intermediul unor proceduri simplificate pentru formalitățile de raportare, și investiții mai importante în infrastructura comună pentru schimbul de date la nivel european, care să aducă beneficii tuturor autorităților statelor membre care îndeplinesc funcții de pază de coastă – și a tehnologiilor maritime avansate, cum ar fi serviciile maritime integrate ale EMSA, în scopul de a îmbunătăți sistemele de monitorizare și de supraveghere pentru activitățile maritime și alte programe, cum ar fi mediul comun pentru schimbul de informații (CISE) pentru supravegherea maritimă; |
45. |
subliniază că dezvoltarea unei economii maritime sustenabile și reducerea presiunilor asupra mediului marin impun luarea de măsuri în ceea ce privește schimbările climatice, poluarea de origine terestră care ajunge în mări și oceane, poluarea marină și eutrofizarea, în ceea ce privește protejarea, conservarea și refacerea ecosistemelor marine și a biodiversității și în ceea ce privește utilizarea sustenabilă a resurselor marine; |
46. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, potrivit unui studiu recent al Parlamentului, deși economia albastră ar putea avea un impact socioeconomic pozitiv (în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, venituri și valoarea adăugată brută), impactul asupra mediului este în general negativ, în ceea ce privește modificarea dinamicii costiere, poluarea marină, eutrofizarea, morfologia fundului mărilor și modificările habitatelor/ecosistemelor/biodiversității; își exprimă preocuparea legată de faptul că povara cumulată a efectelor asupra mediului ar fi în detrimentul pescuitului; |
47. |
solicită ca economia albastră să fie orientată către refacerea rezistenței comunităților din zonele costiere pentru a restabili potențialul de producție al activităților de pescuit, sprijinind astfel securitatea alimentară, reducerea sărăciei și gestionarea sustenabilă a resurselor acvatice vii; reamintește că, înainte de punerea în aplicare a oricărei activități din sectorul economiei albastre, trebuie să se garanteze realizarea unei evaluări a impactului și un proces de informare și participare deplină a tuturor părților interesate; insistă că economia albastră trebuie să contribuie la îndeplinirea ODD 14, și anume conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor și resurselor marine; |
48. |
consideră că investițiile în economia albastră nu ar trebui să se bazeze pe resurse epuizabile, ci ar trebui să pună accentul pe „ecoinovare”, fără a depăși rata de regenerare naturală, pe conservarea naturii, pe combaterea schimbărilor climatice și pe adaptarea la acestea; |
49. |
îndeamnă statele membre să depună în continuare eforturi pentru punerea în aplicare la timp a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin, cu scopul de a atinge o stare ecologică bună pentru apele marine în 2020, împreună cu un angajament special de a evita provocarea de daune mediului costier și marin prin orice poluare marină, inclusiv prin poluarea cu nutrienți sau prin deșeurile marine, precum și de a elimina subvențiile care au efecte negative și încurajează pescuitul nesustenabil și de a consolida lupta globală împotriva deșeurilor marine și a materialelor plastice; |
50. |
consideră că prevenirea, recuperarea și reciclarea deșeurilor plastice marine reprezintă o provocare internațională majoră și invită Comisia să aplice măsuri precum întărirea sprijinului pentru cercetare și plasarea acestei probleme în sfera „economiei albastre” sustenabile, astfel încât UE să devină inițiatoare a soluțiilor inovatoare și să-și asume un rol de frunte în acest sens la nivel mondial; |
51. |
invită statele membre să pună în aplicare rapid Directiva-cadru privind amenajarea spațiilor maritime și gestiunea integrată a zonelor de coastă, pentru a permite dezvoltarea deplină și armonioasă a diferitelor activități maritime; |
52. |
îndeamnă Comisia să integreze ferm aspectele privind guvernanța oceanelor în politicile sale din domeniul ajutorului și dezvoltării; |
53. |
reamintește că sectorul pescuitului are o importanță enormă, fiind una dintre principalele activități umane tradiționale desfășurate în mediul marin, ceea ce înseamnă că este un element esențial al politicii maritime integrate; subliniază că pescuitul este sectorul cel mai afectat de celelalte utilizări și activități multiple care au loc pe mare, precum transporturile maritime și turismul, dezvoltarea zonelor urbane și costiere, exploatarea materiilor prime și a surselor de energie și mineritul marin, fiind afectat, de asemenea, de fenomenele legate mediu, cum ar fi poluarea marină (deșeuri de plastic, plase de pescuit abandonate, deversări de petrol, poluare fonică, deversări de apă de balast, extracția și explorarea necontrolată a petrolului și a gazelor etc.) și schimbările climatice (creșterea nivelului mării, creșterea temperaturii de la suprafața mării, inundarea zonelor costiere, creșterea acidității oceanelor etc.); |
54. |
subliniază importanța femeilor în sectorul peștelui și al fructelor de mare, întrucât, conform FAO, ele reprezintă jumătate din totalul populației active din sector; invită UE să promoveze și să protejeze femeile implicate în activități de pescuit și în industriile conexe, inclusiv în cadrul negocierilor sale cu țările terțe cu privire la utilizarea sprijinului sectorial în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și în cadrul procesului de dezvoltare a instrumentelor de ajutor și al diverselor foruri internaționale, prin încurajarea unor prețuri echitabile pentru produsele pescărești și prin promovarea unui acces mai bun al femeilor implicate în activități legate de pescuit la sprijin public și resurse financiare; |
55. |
așteaptă viitoarea strategie a Comisiei privind materialele plastice, precum și orice alte măsuri, inclusiv planul de acțiune recent anunțat care vizează combaterea deșeurilor marine; solicită un nivel ridicat de ambiție în cadrul strategiei privind materialele plastice în economia circulară, pentru a combate în mod adecvat problema deșeurilor marine la sursă, și îndeamnă Comisia să prezinte măsuri legislative concrete și măsuri obligatorii în acest domeniu, în special în ceea ce privește proiectarea ecologică pentru materiale plastice și microplastic și măsuri de reducere a cantității de produse uzate aruncate pe uscat, în special în apropierea râurilor și a altor cursuri de apă și a țărmului; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la amploarea acestei probleme; invită Comisia și statele membre să se alăture și să ofere sprijin coaliției internaționale pentru reducerea poluării cu pungi din plastic lansată cu ocazia COP 22 de la Marrakesh în noiembrie 2016; |
56. |
reafirmă necesitatea unei politici bine gândite în domeniul produselor, care să crească durata de viață estimată, durabilitatea și potențialul de reutilizare și reciclare al acestora, astfel cum se subliniază în Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (22), și subliniază în continuare că aceste măsuri trebuie aplicate de urgență produselor și ambalajelor de plastic de unică folosință în cadrul viitoarei strategii privind materialele plastice, având în vedere daunele pe care le aduc mediului sub forma deșeurilor marine; |
57. |
îndeamnă Comisia să ofere asistență în elaborarea unor soluții regionale și să promoveze acțiuni la nivel național pentru a aborda problema deșeurilor marine cu scopul de a o elimina; îndeamnă, de asemenea, Comisia să sprijine instituirea unor proiecte-pilot de colectare a deșeurilor marine prin campanii de curățare a plajelor și de recuperare a deșeurilor marine și să ofere sprijin financiar pescarilor din Europa pentru colectarea deșeurilor marine; |
58. |
solicită Comisiei să propună noi acte legislative pentru a aborda problema poluării cu microplastic în toate formele sale, în special prin interzicerea ingredientelor din microplastic în toate produsele de îngrijire personală și prin asigurarea faptului că toate întreprinderile care manipulează pelete provenite din producția de plastic pun în aplicare protocoale corespunzătoare pentru reducerea la minimum a scurgerilor de pelete; |
59. |
consideră că poluarea cu sticle din plastic nereutilizabile reprezintă o cauză importantă a poluării marine și îndeamnă Comisia să aibă în vedere introducerea unui sistem paneuropean de taxe de garanție pentru recipientele nereutilizabile de băuturi, după modelul german; |
60. |
solicită Comisiei și statelor membre să adere la coaliția internațională pentru reducerea poluării cu pungi de plastic și să o sprijine; |
61. |
salută intenția Comisiei de a promova un plan acceptat pe plan internațional pentru a face față consecințelor încălzirii oceanelor, creșterii nivelului mării și acidifierii; |
62. |
invită statele membre să promoveze utilizarea eficientă a resurselor, reciclarea și sensibilizarea opiniei publice cu privire la deșeurile marine prin campanii de sensibilizare la nivel național, programe educaționale și colaborări între școli și universități pe această temă; |
63. |
reamintește poziția sa în favoarea unui pachet ambițios pentru o economie circulară cu obiective ale UE de reducere a deșeurilor marine cu 30 % și 50 % în 2025 și respectiv în 2030 și cu obiective mai ambițioase în materie de reciclare pentru ambalajele din plastic; |
64. |
invită statele membre să mențină același nivel de ambiție ca UE în ceea ce privește reducerea deșeurilor marine; |
65. |
îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de combatere a deșeurilor marine în Europa și la nivel mondial, concentrându-și acțiunile asupra surselor de pe uscat și mare, abordând problema aruncării ilegale a deșeurilor, cum ar fi uneltele de pescuit, și oferind sprijin financiar pentru colectarea deșeurilor marine; îndeamnă Comisia să reducă deșeurile marine provenite din transportul maritim, în special prin promovarea unui sistem armonizat de recuperare a costurilor pentru deșeuri în toate porturile europene în procesul de revizuire a Directivei 2000/59/CE privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură; solicită creșterea finanțării pentru cercetarea privind distribuția și impactul deșeurilor marine și eficacitatea strategiilor internaționale, regionale și subregionale de combatere a deșeurilor marine și a altor poluanți; |
66. |
subliniază că principiul precauției al Uniunii trebuie aplicat în cazul oricărei prospectări potențiale miniere marine de adâncime realizate în viitor; este alarmat de faptul că Comisia insistă să considere exploatarea minieră marină de adâncime drept unul dintre sectoarele prioritare pentru creșterea albastră, având în vedere dovezile științifice existente cu privire la riscurile semnificative și ireversibile pentru mediul înconjurător; este îngrijorat cu privire la posibilitatea ca promovarea în continuare a exploatării miniere marine de adâncime să afecteze negativ acțiunile necesare în temeiul ODD 12 (tranziția spre consum și producție durabile); |
67. |
subliniază că principiul precauției trebuie aplicat în sectorul emergent al exploatării miniere marine de adâncime și că, având în vedere avertismentele științifice cu privire la daunele de mediu semnificative și potențial ireversibile pe care le implică, consideră că UE nu ar trebui să sprijine dezvoltarea acestei industrii, ci ar trebui să investească mai degrabă în alternative sustenabile, și anume în tranziția către un consum și o producție durabile, astfel cum este prevăzut în ODD 12, în temeiul Agendei 2030; |
68. |
subliniază că nu ar trebui permisă explorarea sau forarea în vederea obținerii de petrol sau gaze în interiorul sau în apropierea zonelor marine protejate (ZMP) sau a zonelor vulnerabile cu mare valoare de conservare; |
69. |
salută planul de acțiune al UE pentru economia circulară și invită Comisia să propună măsuri solide pentru a preveni deversarea de microparticule și macroparticule în mediul marin, inclusiv pentru reducerea scurgerii de deșeuri cu 50 % până în 2020, măsuri legislative pentru industrie, precum interzicerea plasticului de unică folosință (atunci când sunt disponibile alternative naturale) și, eventual, un instrument juridic internațional; |
70. |
invită statele membre și autoritățile locale și regionale să sprijine inițiativele tehnologice și financiare inovatoare care abordează poluarea marină și oceanică, astfel încât să promoveze sisteme eficiente de recuperare a deșeurilor provenite din transportul maritim, în special a deșeurilor de plastic, în porturi, să îmbunătățească nivelul de conștientizare în sectorul transportului maritim legat de consecințele aruncării deșeurilor de plastic în mare și să depășească principalele obstacole în calea punerii în aplicare a MARPOL; |
71. |
subliniază că UE ar trebui să fie liderul unei inițiative la nivel mondial de monitorizare și reducere semnificativă a deșeurilor marine din oceane; ia act de faptul că statele membre și-au luat angajamente în ceea ce privește obiectivele Directivei 2008/56/CE (Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin), în care se menționează că proprietățile și cantitățile de deșeuri marine nu provoacă daune mediului costier și marin (descriptorul 10); |
72. |
încurajează lupta împotriva tuturor surselor de poluare a oceanelor și a fundului mării, inclusiv de poluare sonoră, și instituirea de măsuri concrete la nivel internațional pentru depoluarea oceanelor și a fundului mării; |
73. |
salută hotărârea de care dă dovadă Comisia în instituirea unor măsuri la nivel internațional de monitorizare a consecințelor încălzirii oceanelor, ale creșterii nivelului mărilor și ale acidificării apelor; solicită să fie consolidate și dezvoltate programe științifice internaționale pentru monitorizarea temperaturilor și salinității oceanelor și a absorbției căldurii de către acestea, precum și să fie creată o rețea mondială de observare a oceanelor pentru îmbunătățirea monitorizării schimbărilor suferite de oceane la nivel mondial și pentru a se realiza previziuni mai exacte ale efectelor schimbărilor climatice asupra funcționării oceanelor, a absorbției carbonului și a gestionării resurselor marine vii; |
74. |
subliniază importanța unei abordări bazate pe ciclul de viață în ceea ce privește produsele din plastic, inclusiv luarea în considerare a degradării diferiților polimeri și a ratei de fragmentare (în mediul marin), care să fie realizată prin internalizarea costurilor sociale și de mediu ale produselor (internalizarea costurilor), consolidarea procesului de închidere a buclei în dezvoltarea produselor și a proceselor și în fabricație, precum și în ciclurile de viață ale produselor din plastic, prin creșterea duratei de viață a produselor, promovarea achizițiilor publice și private ecologice, promovarea, printre altele, a principiilor ingineriei și a cadrelor ecologice, a proiectării ecologice și a etichetării ecologice și prin consolidarea capacității actorilor din sectorul privat, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, de a trece la procese de producție cu impact mai redus asupra mediului; |
75. |
salută angajamentul asumat de Comisie în programul său de acțiune privind guvernanța oceanelor de combatere a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (pescuitul INN); încurajează Comisia să continue lupta împotriva pescuitului INN în toate organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) și în alte foruri relevante; consideră că navele sub pavilionul UE care sunt implicate în pescuitul INN ar trebui să figureze pe o listă publică, astfel cum se prevede în Regulamentul privind pescuitul INN; îndeamnă UE să exercite presiuni asupra țărilor terțe pentru ca acestea să ia măsuri pentru a preveni intrarea pe piețele lor a peștelui capturat prin pescuitul INN; |
76. |
solicită o mai bună cooperare a ORGP și îndeamnă părțile contractante să se asigure că acestea dispun de suficiente resurse și sunt bine consolidate; |
77. |
invită ORGP:
|
78. |
invită statele membre să adopte importantul pachet de propuneri prezentate de Parlament și Comisie în contextul revizuirii Directivei 2008/98/CE privind deșeurile, care, luat în ansamblu, reprezintă o nouă politică coerentă a UE de partajare a responsabilității pentru deșeuri între toate părțile interesate și prevenire a aruncării de gunoaie pe domeniul public, pe uscat și în mediul marin; |
79. |
încurajează Comisia Europeană să instituie o adevărată politică de adaptare la schimbările climatice în zonele costiere și maritime, în special prin instituirea unor măsuri concrete de protecție a ecosistemelor costiere și marine; |
80. |
reamintește că, începând din ianuarie 2016, pentru a îmbunătăți identificarea navelor, ca instrument de combatere a pescuitului INN, sunt necesare numere de identificare ale Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru toate navele din UE cu o lungime maximă de peste 24 de metri sau cu un tonaj brut de cel puțin 100 care pescuiesc în apele UE și pentru navele din UE cu o lungime maximă de peste 15 metri care pescuiesc în afara apelor europene; încurajează UE să introducă o cerință privind un număr OMI pentru navele din afara UE în conformitate cu cea existentă pentru navele din UE (cu o lungime maximă de peste 15 metri), care să fie raportat în certificatul de captură importată, pentru a asigura condiții de concurență echitabile și a asista statele membre la controlul importurilor; |
81. |
invită Comisia și statele membre să promoveze activități și instrumente rentabile, precum și cooperarea la toate nivelurile în ceea ce privește activitățile de curățare bazate pe riscuri și adecvate din punctul de vedere al mediului în ceea ce privește deșeurile marine din râuri și din zonele costiere și marine, în funcție de circumstanțele naționale; îndeamnă Comisia și statele membre, în acest sens, să faciliteze finanțarea, parteneriatele de tip public-privat și consolidarea capacităților și să elaboreze și să utilizeze criterii internaționale pentru acțiunile de eliminare colective, curățare și restaurare, inclusiv, în ceea ce privește cantitățile, populația, sensibilitatea ecosistemelor și fezabilitatea; |
82. |
subliniază necesitatea de a integra considerente legate de drepturile omului și dreptul muncii pe mare în cadrul guvernanței oceanelor la nivel mondial; invită Comisia să realizeze eforturi specifice de promovare a unor standarde privind munca decentă în domeniul pescuitului la nivel global, recunoscând legătura dintre încălcările drepturilor omului și ale dreptului muncii și practicile de pescuit nesustenabile și distructive, în special pescuitul INN; invită Comisia să ia măsuri pentru a preveni intrarea pe piața UE a produselor pescărești capturate prin utilizarea de lucrători care au fost victime ale traficului de persoane sau ale altor încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului muncii și să colaboreze cu acest sector pentru a încuraja utilizarea mecanismelor privind obligația de diligență pentru a identifica astfel de produse în cadrul lanțurilor de aprovizionare; invită statele membre să asigure transpunerea în dreptul intern și punerea în aplicare a Convenției nr. C188 a OIM (Convenția privind munca în domeniul pescuitului); |
83. |
subliniază că principala soluție pentru deșeurile marine este o mai bună colectare a deșeurilor solide și reciclarea pe uscat, dat fiind că cea mai mare parte a deșeurilor marine este generată pe uscat; consideră, de asemenea, că UE ar trebui să promoveze o gestionare coerentă a deșeurilor, ori de câte ori este posibil, în toate forurile, acordurile și instituțiile internaționale; invită, prin urmare, statele membre să încheie cât mai curând posibil lucrările la pachetul privind economia circulară, să pună în aplicare obiective ambițioase de reciclare și să îndeplinească obiectivele de reducere a deșeurilor marine ale UE fără întârziere; |
84. |
invită Comisia să depună eforturi în cadrul forurilor internaționale pentru a elabora un cadru clar de sustenabilitate pentru materialele plastice biodegradabile în toate mediile naturale, inclusiv definiții și standarde; |
85. |
consideră că ar trebui luate măsuri mai îndrăznețe atât de către statele membre, cât și de către Comisie pentru a combate depozitarea și exporturile ilegale de deșeuri de plastic, inclusiv pentru o mai strictă asigurare a respectării regulamentelor UE privind transferurile de deșeuri, precum și pentru programe de monitorizare și de inspecție mai stricte în porturi și la toate instalațiile de tratare a deșeurilor, vizând transferurile suspectate ca fiind ilegale și combătând exporturile de deșeuri în vederea reutilizării (în special vehiculele scoase din uz și DEEE) și pentru a se asigura că exporturile merg numai la instalații care îndeplinesc cerințele privind gestionarea rațională din punct de vedere ecologic, astfel cum se prevede la articolul 49 din Regulamentul privind transferurile de deșeuri; |
86. |
invită statele membre să consolideze măsurile de educare și de sensibilizare privind deșeurile marine, utilizarea materialelor plastice și impactul comportamentului consumatorilor individuali asupra mediului, introducând astfel de elemente în programele de învățământ de la toate nivelurile, furnizând materiale didactice și de comunicare destinate anumitor grupuri de interese și intervale de vârste pentru a promova schimbări comportamentale și organizând ample campanii de informare pentru cetățeni; |
87. |
subliniază necesitatea de a reduce scurgerile de azot și fosfor în oceane, reducând astfel eutrofizarea generată de om prin schimbări fundamentale aduse modelului agricol european, printre altele, prin restricții în ceea ce privește utilizarea îngrășămintelor, optimizarea utilizării nutrienților pentru necesarul culturilor, planificarea prudentă a utilizării îngrășămintelor și stabilirea unor modele agricole mai sustenabile, precum și prin reducerea surselor atmosferice de azot, o curățare mai bună a apelor uzate și reziduale și un control mai bun al surselor urbane difuze de nutrienți, cum ar fi scurgerile de pe străzi și canalizările pluviale, precum și necesitatea de a aborda problema presiunii asupra ecosistemelor marine, cu ocazia revizuirii la jumătatea perioadei a politicii agricole comune; |
88. |
invită Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a facilita adoptarea reglementărilor internaționale de limitare a zgomotului provenit de la activitățile industriale, precum transportul maritim și studiile seismice, în special în habitatele sensibile din punct de vedere biologic, de exemplu, propunând o anexă privind poluarea fonică la Convenția MARPOL, similară anexei recent adăugate privind poluarea aerului; |
89. |
ia act de faptul că obligațiile asumate în temeiul Acordului de la Paris, fac ca exploatarea unor noi surse de combustibili fosili să fie nerezonabilă și contraproductivă, în special atunci când acestea sunt situate în zone vulnerabile din punct de vedere ecologic; |
90. |
subliniază că toate corpurile de apă sunt vulnerabile la activitățile de foraj marin pentru obținerea de combustibili fosili; subliniază că utilizarea combustibililor fosili va contribui în continuare la schimbările climatice care amenință planeta și le va accelera; consideră că UE trebuie să coopereze cu partenerii internaționali în vederea realizării unei tranziții echitabile de la forajul marin și pentru a contribui astfel la realizarea obiectivului unei economii cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
91. |
subliniază că orice nouă licență pentru explorarea petrolului și gazelor ar trebui să respecte standarde reglementare de precauție stricte în domeniul protecției mediului și siguranței pentru explorarea, prospectarea și producția petrolului sau a gazelor naturale și ar trebui să includă angajamente cu caracter obligatoriu în ceea ce privește dezafectarea infrastructurii de explorare, care, în general, are o durată de viață limitată; |
92. |
subliniază potențialul major al energiei produse de mișcarea valurilor și a mareelor sau de gradienții termici și de salinitate ai oceanelor și mărilor; ia act de faptul că, pe termen lung, energia oceanică are potențialul de a deveni una dintre cele mai competitive și rentabile forme de generare a energiei; |
93. |
salută progresele înregistrate în statele membre în ceea ce privește stabilirea unor planuri de amenajare a spațiului maritim; reiterează faptul că sunt necesare în continuare eforturi pentru punerea în aplicare coerentă a Directivei 2014/89/UE în vederea stabilirii unui exemplu pentru introducerea la nivel mondial a planurilor de amenajare a spațiului maritim; invită, prin urmare, statele membre să-și elaboreze planurile de amenajare a spațiului maritim până cel târziu la 31 martie 2021; subliniază dimensiunea transnațională și internațională și invită Comisia să inițieze elaborarea de propuneri pentru orientările internaționale, ținând cont de importanța sinergiilor și interacțiunilor dintre uscat și mare, precum și a proceselor conexe, cum ar fi managementul integrat al zonelor costiere, și să conducă un forum internațional privind planurile de amenajare a spațiului maritim, care să implice părțile interesate și țările terțe relevante, pe care să le promoveze la nivel mondial și să producă cele mai bune practici, cu scopul de a stimula cooperarea internațională, de a îmbunătăți gestionarea, conservarea și utilizarea oceanelor, de a crește transparența și a îmbunătăți educația și formarea profesională; |
94. |
ia act de faptul că intensificarea activităților în zonele costiere și în apele marine necesită din ce în ce mai mult punerea în aplicare a amenajării spațiului maritim; invită Comisia să depună eforturi pentru elaborarea de orientări internaționale privind amenajarea spațiului maritim și să contribuie la extinderea zonelor marine protejate în toată lumea, cu finanțare prin intermediul programelor Orizont 2020 și LIFE; |
95. |
îndeamnă Comisia să sprijine eforturile internaționale de protecție a biodiversității marine, în special în cadrul negocierilor în curs privind un nou instrument obligatoriu din punct de vedere juridic pentru conservarea și utilizarea sustenabilă a biodiversității marine în zonele din afara jurisdicției naționale; invită Comisia să propună o legislație mai strictă menită să asigure conservarea și exploatarea sustenabilă a biodiversității marine din zonele aflate în jurisdicția statelor membre ale Uniunii Europene; |
96. |
salută angajamentul Comisiei de a sprijini CBD și CITES și subliniază necesitatea unei abordări coordonate în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziilor adoptate în cadrul acestor convenții pentru protecția speciilor marine și a biodiversității și a unei coerențe sporite a lucrărilor internaționale cu lucrările de la nivel european; insistă asupra importanței de a proteja mai strict speciile marine în cadrul CITES și asupra necesității de a respecta cu strictețe Convenția în ceea ce privește speciile marine protejate deja de aceasta; |
97. |
ia act de importanța biodiversității, aceasta reprezentând piatra de temelie a oceanelor noastre, în care joacă un rol esențial pentru menținerea productivității și funcționalității ecosistemelor marine; |
98. |
ia act de faptul că PCP ar trebui să asigure faptul că ratele mortalității prin pescuit sunt stabilite la niveluri care să permită refacerea stocurilor de pește și menținerea acestora peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă (MSY); subliniază că este nevoie de practici de gestionare a pescuitului sustenabile prin punerea în aplicare a unor măsuri de gestionare și de monitorizare, de control și de aplicare a legii, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile; consideră că alte măsuri ar putea include consumul de pește provenind din activitățile de pescuit gestionate în mod sustenabil și prin abordări preventive și ecosistemice; salută inovațiile cu caracter sustenabil realizate de sectorul pescuitului și investițiile în tehnicile de captură selectivă, precum și dezvoltarea și introducerea acestor tehnici în practica pescuitului; |
99. |
reamintește că, pentru a combate în mod eficace pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (pescuitul INN), este esențial să se asigure faptul că niciun tip de produs pescăresc provenit din aceste activități nu ajunge pe piețe; încurajează UE să promoveze, prin toate parteneriatele sale și în toate forurile internaționale, interzicerea produselor piscicole provenite din pescuitul INN pe un număr cât mai mare de piețe, diminuând astfel rentabilitatea unor astfel de activități; |
100. |
subliniază importanța continuării și extinderii parteneriatelor bilaterale pentru ca lupta împotriva pescuitului INN și a supraexploatării stocurilor de pește să fie eficientă; altfel, acțiunile UE ar putea avea doar un impact limitat asupra situației actuale; |
101. |
propune ca statele membre și țările terțe să fie mai coerente și eficiente în ceea ce privește controlul documentației privind capturile (certificatele pentru capturi) și al transporturilor, pentru a se asigura că peștii au fost capturați legal; încurajează statele să ia măsuri pentru a asigura o mai bună coordonare între combaterea pescuitului INN și politica comercială și de piață; subliniază că UE ar trebui să promoveze, să sprijine și să pună în aplicare, în toate mediile internaționale, măsurile necesare pentru eradicarea pescuitului INN; |
102. |
apreciază rolul UE de lider internațional în ceea ce privește realizarea unor progrese concrete în lupta împotriva pescuitului INN, precum și angajamentul său ferm de a pune în aplicare măsuri eficiente de combatere a acestui fenomen; reamintește eforturile UE de consolidare a acțiunilor sale internaționale de combatere a pescuitului INN la nivel bilateral, regional și multilateral, inclusiv prin continuarea dialogurilor bilaterale cu parteneri din țări terțe, prin utilizarea unor instrumente de urmărire a navelor și prin atribuirea unui rol mai important principalelor agenții internaționale, cum ar fi Interpolul; invită autoritățile statelor membre să sprijine în mod activ activitatea Comisiei privind crearea unui instrument electronic pentru gestionarea certificatelor de captură; |
103. |
ia act de faptul că Regulamentul UE pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (Regulamentul INN) a generat progrese, dar punerea sa în aplicare în toate statele membre ar trebui să fie îmbunătățită și de faptul că este nevoie de o mai bună coordonare cu țările terțe pentru a se garanta că pe piața UE nu ajunge pește în mod ilegal; îndeamnă UE să exercite presiuni asupra țărilor terțe pentru ca acestea să ia măsuri pentru a preveni intrarea pe piețele lor a peștelui capturat prin pescuitul INN; |
104. |
subliniază importanța reacțiilor rapide pentru a combate speciile invazive, având în vedere impactul crescut al acestora și riscul pe care îl reprezintă pentru pescuit, productivitatea oceanelor și biodiversitate, precum și rolul pe care îl joacă în perturbarea ecosistemelor naturale; invită statele membre să consolideze cooperarea între ele și cu țări terțe, inclusiv prin acțiuni sincronizate și de cooperare și schimburi de informații, de date și de bune practici; |
105. |
afirmă că schimbarea apei de balast reprezintă o posibilă metodă pentru a se evita introducerea speciilor alogene invazive; subliniază faptul că, deși Convenția privind apa de balast a OMI, care este destinată să controleze și să gestioneze această problemă, va intra în curând în vigoare, punerea sa în aplicare cu succes va depinde de ratificarea pe scară mai largă; |
106. |
încurajează Comisia să ia inițiativa și să promoveze amenajarea spațiului marin bazată pe ecosisteme la nivel global, pentru a reduce presiunea asupra mediului marin și a facilita dezvoltarea unor economii albastre sustenabile; |
107. |
îndeamnă Comisia să accelereze continuarea lucrărilor și să consolideze cooperarea și coordonarea în ceea ce privește dezvoltarea unor sisteme interoperabile de documentare a capturilor și trasabilitatea produselor pescărești; |
108. |
invită Comisia și statele membre să ia măsuri decisive pentru a interzice anumite forme de subvenții pentru activitățile de pescuit care contribuie la supracapacitate și la pescuitul excesiv, să elimine subvențiile care contribuie la pescuitul INN și să se abțină de la introducerea unor noi astfel de subvenții, inclusiv prin accelerarea lucrărilor pentru finalizarea negocierilor din cadrul OMC cu privire la această chestiune, recunoscând că tratamentul special și diferențiat adecvat și eficient pentru țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate ar trebui să facă parte integrantă din negocierile respective; |
109. |
salută angajamentul Comisiei de a oferi oportunități de finanțare pentru crearea de zone marine protejate și pentru schimbul de cele mai bune practici ca o contribuție la realizarea obiectivului global ca 10 % dintre zonele marine și de coastă să fie desemnate zone marine protejate (ZMP) până în 2020, după cum se stabilește în ODD 14.5; ia act de faptul că ZMP au avantaje ecologice și socioeconomice și reprezintă un instrument important pentru gestionarea activităților de pescuit și pentru a asigura protejarea zonelor de depunere a icrelor; reamintește în special valoarea zonelor importante din punct de vedere ecologic și biologic, astfel cum sunt definite de Convenția privind diversitatea biologică, și necesitatea prezervării acestora pentru a menține o bună funcționare a oceanelor și sănătatea acestora, precum și multiplele servicii pe care le oferă; salută intenția Comisiei de a promova și întări măsurile de gestionare a zonelor marine protejate, în special prin dezvoltarea de rețele coerente și conectate în aceste zone; |
110. |
invită UE și statele sale membre să se angajeze să investească în capitalul social pentru a asigura o mai bună gestionare a resurselor oceanice și costiere; încurajează puternic, în special, implicarea femeilor și a tinerilor în programele de cunoaștere a mediului marin și în consultările cu părțile interesate privind oceanele; |
111. |
subliniază că este necesar ca Comisia să propună măsuri care să consolideze și mai mult cercetarea marină și maritimă și activitățile de inovare în cadrul programului Orizont 2020 și al programului care îi va urma; |
112. |
invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de introducere a unei abordări holistice pentru a asigura coerența ecologică și conectivitatea rețelelor de ZMP și proiectarea, gestionarea și evaluarea lor eficientă, ca parte a unui proces de amenajare a teritoriului eficientă, pentru ca acestea să își atingă potențialul maxim de protecție a biodiversității marine și costiere; regretă faptul că, în prezent, mai puțin de 3 % din teritoriile acoperite de oceane la nivel mondial sunt desemnate ca rezervații marine pe deplin protejate; invită statele membre să crească numărul de ZMP desemnate, în conformitate cu ODD 14, pentru a asigura conservarea a cel puțin 10 % din zonele marine și costiere; încurajează statele membre să elaboreze rețele coerente și conectate de ZMP; invită Comisia și Consiliul să utilizeze rezultatele cercetărilor științifice privind diversitatea biologică în legătură cu criteriile de stabilire a ZMP în cadrul negocierilor privind conservarea și exploatarea sustenabilă a biodiversității în zonele situate dincolo de limitele jurisdicțiilor naționale; încurajează, în final, statele membre să asigure complementaritatea instrumentelor și să elaboreze planificarea spațiilor marine pentru a combina mai bine ZMP cu alte măsuri eficace de conservare; |
113. |
subliniază importanța protejării biodiversității asigurând o rețea gestionată eficient și coerentă din punct de vedere ecologic de ZMP, zone de conservare și situri marine Natura 2000, care să acopere cel puțin 10 % din totalul mărilor și zonelor marine europene până în 2020, în conformitate cu ODD 14.5; încurajează, când este posibil, progresele pentru concretizarea orientării UICN și a Congresului mondial privind parcurile, care prevede un procent de 30 % de ZMP până în 2030; |
114. |
solicită să fie consolidată implementarea rețelei Natura 2000 în mediul marin prin identificarea și gestionarea acestor situri, mai ales în marea liberă; își reiterează apelul de a se institui un dispozitiv de protecție a biodiversității specific, durabil și echivalent în regiunile ultraperiferice franceze; |
115. |
solicită intensificarea eforturilor de creștere a gradului de cunoaștere a mediului marin în Europa prin intermediul unei cooperări mai strânse și al schimburilor între cercetători, părți interesate, factori de decizie și public, cu un puternic accent pe programele educaționale referitoare la importanța oceanelor și a mărilor, precum și cu informații despre oportunitățile de carieră în economia albastră; |
116. |
încurajează statele membre să mărească protecția și reziliența ecosistemelor marine și costiere, în special a recifelor de corali și a mangrovelor, și în acest context, să participe activ la inițiativa internațională pentru recifele de corali; |
117. |
invită statele membre să sprijine țările cel mai puțin dezvoltate și în special statele insulare mici în curs de dezvoltare, pentru a pune mai bine în aplicare Convenția MARPOL și a proteja astfel mediul și mijloacele de subzistență ale locuitorilor din zonele portuare; |
118. |
invită Comisia și statele membre să realizeze, prin intermediul diferitelor fonduri comunitare, investițiile necesare pentru a institui un mediu favorabil dezvoltării surselor marine de energie sustenabilă, pentru a valorifica pe deplin potențialul mărilor europene; |
119. |
solicită Comisiei să își intensifice eforturile la nivel internațional în vederea instituirii unui cadru de reglementare coerent pentru explorarea și exploatarea mineralelor din adâncul mărilor, care să se bazeze pe principiul precauției; |
120. |
invită Comisia și statele membre să pună în aplicare măsurile prioritare adoptate de conferința părților la Convenția privind diversitatea biologică (CDB) în ceea ce privește diversitatea biologică marină și costieră; |
121. |
consideră că pachetul Erika IV în materie de siguranță maritimă ar trebui să fie lansat pentru a preveni alte dezastre maritime majore și că recunoașterea în legislația actuală a UE a daunelor ecologice aduse apelor marine ar trebui să fie luată în considerare în cadrul acestui pachet; |
122. |
invită Comisia să asigure recunoașterea în dreptul UE a existenței daunelor ecologice, diferite de cele economice, materiale și morale, și să contribuie la recunoașterea acesteia la nivel internațional; |
123. |
invită Comisia să asigure un grad mai mare de coerență între politicile sale interne și externe în materie de gestiune și de protecție a resurselor, biodiversității și a oceanelor; |
124. |
subliniază că dezvoltarea surselor marine regenerabile de energie în teritoriile insulare constituie o adevărată oportunitate pentru dezvoltarea durabilă a acestor teritorii și prezintă un potențial considerabil pentru UE și pentru restul lumii; invită Comisia să lanseze o inițiativă privind o strategie mondială pentru teritoriile insulare în vederea dezvoltării unui nou model economic adaptat la particularitățile acestora și bazat pe autonomia energetică și pe dezvoltarea surselor de energie marine regenerabile; |
125. |
invită Comisia și statele membre să sprijine, prin intermediul diferitelor fonduri comunitare, investițiile necesare în regiunile insulare și ultraperiferice pentru a favoriza dezvoltarea surselor marine regenerabile de energie și a contribui astfel la autonomia energetică a acestor teritorii; |
126. |
invită Comisia să sprijine formarea și competențele în noile domenii legate de economia albastră sustenabilă și să le promoveze, în special în regiunile cu un potențial puternic, cum ar fi regiunile maritime, insulare și ultraperiferice; |
127. |
solicită să fie instituită o politică europeană integrată cuprinzătoare a oceanelor, care să conțină un element intern și unul extern și să vizeze toate politicile legate de oceane (cercetare, mediu, energie, transport, pescuit, politica de coeziune, politica de vecinătate, comerț internațional etc.), bazată pe obiectivele fundamentale de conservare a mediului marin și de dezvoltare durabilă; |
Abordarea problemei creșterii emisiilor rezultate din transportul maritim
128. |
ia act de faptul că până și al treilea studiu al OMI din 2014 privind gazele cu efect de seră susține că, în funcție de viitoarele evoluții în domeniul economiei și energiei, se preconizează că emisiile marine de CO2 vor crește cu 50 – 250 % până în 2050, în timp ce studiul din 2015 al Parlamentului întitulat „Obiective de reducere a emisiilor pentru aviația și transportul maritim internaționale” susține că, dacă se amână și mai mult un plan de acțiune al OMI de combatere a schimbărilor climatice, cota-parte a emisiilor maritime de CO2 din emisiile globale de GES ar putea crește în mod substanțial la 17 % în cazul transportului maritim până în 2050; subliniază, prin urmare, că numai transportul maritim ar consuma o mare parte din restul bugetului pentru gazele cu efect de seră în vederea limitării creșterii temperaturii cu mult sub 2 grade Celsius; |
129. |
subliniază că este nevoie să se ia măsuri urgente la nivel global pentru a atenua efectele adverse ale creșterii nivelurilor de emisii de dioxid de carbon în atmosferă asupra ecosistemelor și sănătății oceanelor, în special în contextul Acordului de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice; subliniază că aceste efecte adverse includ creșterea temperaturii oceanelor, acidifierea litoralelor și oceanelor, creșterea nivelului mării, modificări ale circuitului oceanic și eroziunea costieră și fenomene meteorologice extreme, reducerea calotei glaciare polare, modificarea salinității, disponibilitatea nutrienților și deoxigenarea și pot avea un caracter cumulativ; subliniază importanța bunei funcționări a ecosistemelor pentru creșterea rezilienței oceanelor; reiterează nevoia urgentă de a aborda aceste efecte care afectează rolul crucial al oceanului ca regulator climatic, absorbant de carbon, sursă de biodiversitate și furnizor esențial de alimente, mijloace de trai, energie și servicii ecosistemice; |
130. |
reiterează faptul că, în conformitate cu Acordul de la Paris, toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la reducerea emisiilor de CO2; îndeamnă la adoptarea de către OMI a unui obiectiv clar privind emisiile și a unor măsuri de reducere imediate și pe termen scurt până în 2018, pentru a reduce emisiile maritime internaționale de CO2 la nivel mondial, în conformitate cu obiectivele stabilite prin Acordul de la Paris; ia act, de asemenea, de faptul că, în absența unui sistem comparabil care să opereze în temeiul OMI, emisiile de CO2 generate în porturile Uniunii și în timpul deplasărilor dinspre și înspre porturile de escală ale Uniunii trebuie contabilizate prin intermediul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii sau al unui mecanism robust comparabil de stabilire a prețurilor, care urmează să fie operațional cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2023; |
131. |
reiterează faptul că ar trebui promovată utilizarea de BioGNL ca mijloc de decarbonizare a sectorului transportului maritim, iar utilizarea biogazului în sectorul transporturilor ar trebui să fie rezervată în principal sectorului transportului maritim, în care BioGNL reprezintă un combustibil din surse regenerabile avansat existent; consideră că evoluțiile în materie de infrastructuri prezentate în Directiva 2014/94/UE ar trebui să se adapteze la utilizarea BioGNL în sectorul maritim, unde în prezent există posibilități limitate de surse regenerabile alternative; |
132. |
subliniază rolul pe care l-ar putea juca gazul natural, în special gazul natural lichefiat (GNL), în tranziția către decarbonizarea sectorului transporturilor, în special în ceea ce privește transportul naval, contribuind la reducerea emisiilor de CO2 și a poluanților atmosferici; |
133. |
invită Comisia și statele membre să evalueze și să promoveze aplicarea unor limite de viteză pentru nave la nivelul OMI pentru a reduce emisiile, ținând seama de Indicele eficienței energetice de proiectare (EEDI) și de planul de gestionare a eficienței energetice a navelor (SEEMP), precum și de faptul că este normal să existe limite de viteză în sectorul transporturilor rutiere și feroviare; subliniază că beneficiile economice interne și externe ale unor viteze mai mici ale navelor depășesc costurile; ia act de faptul că navigarea cu viteză redusă este relativ ușor de monitorizat și de pus în aplicare, și are ca rezultat o sarcină administrativă redusă pentru părțile interesate; |
134. |
subliniază că energia electrică furnizată de rețeaua terestră joacă un rol esențial pentru un transport maritim mai ecologic, întrucât le permite navelor să oprească motoarele și să se conecteze la o rețea electrică în vederea producerii de energie electrică pentru escale și activitățile de descărcare și încărcare atunci când se află în porturi sau în dane; invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de încurajare și susținere a utilizării energiei electrice furnizate de rețeaua terestră de către toate navele care fac escală în porturile europene, eliminând astfel emisiile provenite de la motoarele navelor în apele portuare, reducând emisiile de substanțe poluante și de gaze cu efect de seră și reducând zgomotul, vibrațiile și uzura motorului; |
135. |
solicită instituirea unui mecanism global bazat pe piață, cum ar fi un mecanism de taxare a emisiilor în cadrul OMI, care abordează emisiile maritime internaționale, luând în special în considerare regiunile complet dependente de transportul maritim, în special regiunile și statele insulare și ultraperiferice; |
136. |
solicită, având în vedere evoluția rapidă a cunoștințelor științifice cu privire la impactul emisiilor de CO2 și de alți compuși rezultați în cadrul transportului maritim asupra climei globale, ca IPCC să efectueze împreună cu OMI o evaluare a impactului transportului maritim, într-un mod similar cu raportul special al IPCC întitulat „Aviația și atmosfera globală” pentru sectorul transportului aerian; |
137. |
invită Comisia și statele membre să acționeze în vederea finalizării rapide a planului de lucru prelungit al OMI cu privire la reducerea emisiilor de negru de fum provenite de la navele care navighează în zona arctică, cu scopul de a încetini creșterea rapidă a temperaturii în regiunile polare; |
138. |
invită Comisia să prezinte, până cel târziu în 2020, o propunere care să abordeze utilizarea și instalarea instalațiilor de producere a energiei electrice pe uscat de către navele aflate în dană în porturile din UE pentru a reduce emisiile în zonele portuare; |
139. |
subliniază că este importantă revizuirea Directivei privind instalațiile portuare de preluare (2000/59/EC) și invită statele membre și Comisia să adopte o strategie în parteneriat cu OMI, țările terțe și industrie pentru decarbonizarea sectorului maritim, adaptată la obiectivele Acordului de la Paris și la necesitatea de a stabili un sistem internațional de monitorizare, raportare și verificare a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
140. |
îndeamnă Comisia să promoveze condițiile fiscale necesare pentru a stimula utilizarea alimentării cu energie electrică furnizată de rețeaua terestră de către nave în porturile UE și adoptarea de tehnologii din domeniul surselor regenerabile de energie, în special, bărci cu pânze, baterii și pile de combustie, în sectorul maritim, îndeosebi pentru transportul maritim pe distanțe scurte; |
141. |
invită organismele respective să asigure condiții de concurență echitabile la nivelul întregii UE în ceea ce privește emisiile de oxid de sulf și de azot, prin adaptarea valorilor limită respective la nivelurile cele mai scăzute existente; |
142. |
invită Comisia să analizeze și să propună măsuri pentru a reduce în mod semnificativ emisiile de oxid de azot provenite de la flota existentă, inclusiv o evaluare a impactului eventualei introduceri a unui sistem de tarifare și finanțare privind oxidul de azot pentru a se obține reduceri semnificative în mod rapid și eficient; |
143. |
invită statele membre și Comisia să propună măsuri juridice și tehnice pentru a reduce și mai mult emisiile de particule în suspensie și de negru de fum; |
144. |
subliniază importanța regiunilor ultraperiferice în contextul maritim, în special din cauza amplasării lor în Oceanul Atlantic și în Oceanul Indian, acestea fiind adevărate laboratoare pentru studierea și combaterea efectelor schimbărilor climatice asupra biodiversității și ecosistemelor marine și oferind un mare potențial de dezvoltare a energiei din surse regenerabile și a biotehnologiei albastre; subliniază că este necesar să se creeze programe inovatoare și să se asigure o finanțare adecvată pentru înființarea de centre de cercetare și dezvoltare în regiunile ultraperiferice; solicită, în acest sens, crearea unui cluster maritim al regiunilor ultraperiferice; |
Aprofundarea cercetării și datelor internaționale referitoare la oceane
145. |
subliniază importanța dezvoltării unor servicii inovatoare pentru actorii publici și privați, cum ar fi centrele și rețelele de cunoaștere, pentru a obține o bună cunoaștere a stării ecologice a apelor marine, pentru a intensifica schimbul de date științifice, de bune practici și de know-how și pentru a pune pe deplin în aplicare acțiunile din foaia de parcurs „Cunoașterea mediului marin 2020” (SWD(2014)0149); salută, în acest context, operabilitatea deplină a serviciului Copernicus de monitorizare a mediului marin și a Grupului interguvernamental pentru observarea Pământului (GEO); îndeamnă, de asemenea, Comisia să instituie capacități bazate pe serviciul Copernicus pentru a monitoriza emisiile de gaze cu efect de seră, inclusiv de CO2, întrucât acest lucru ar aduce o valoare adăugată considerabilă în procesul de combatere a schimbărilor climatice; |
146. |
așteaptă cu interes propunerile Comisiei pentru coordonarea activităților UE de cercetare și observare cu partenerii internaționali și examinarea modalităților de îmbunătățire a calității cercetării, printre altele prin extinderea instrumentelor și activităților UE de cercetare și observare existente, inclusiv a Rețelei europene de observare și date privind mediul marin (EMODnet), pentru a crea o bază de date comună, a Programului european de observare a Pământului (Copernicus), a Sistemului european global de observare a oceanelor (EuroGOOS) și a inițiativei de programare în comun „Mări și oceane productive și sănătoase” (JPI oceane), în vederea creării unei rețele internaționale de date în domeniul marin și maritim; |
147. |
solicită deplina autorizare juridică și integrarea la nivel european a tehnicilor de pescuit inovatoare, dovedite și selective, care ar trebui monitorizate în strânsă cooperare cu instituțiile științifice și fără protecționism național; |
148. |
solicită mai multe investiții în domeniul cercetării științifice pentru a înțelege mai bine oceanele noastre; ia act de faptul că 95 % din suprafața acoperită de acestea nu a fost încă explorată; |
149. |
subliniază importanța partajării datelor și rezultatelor cercetărilor obținute prin intermediul științelor și tehnologiilor marine cu comunitățile științifice din țări terțe; subliniază că promovarea continuării investițiilor în știința marină în țări terțe și crearea de rețele internaționale prin care rezultatele și informațiile pot fi partajate sunt foarte importante pentru dezvoltarea unui pescuit mai sustenabil, pentru o mai bună gestionare a mediului marin și pentru soluționarea problemelor comune ale oceanelor; |
150. |
ia act cu îngrijorare de faptul că insulele mici sunt foarte vulnerabile la eroziunea costieră deoarece mediile lor costiere ar putea fi puternic afectate de creșterea nivelului mării, de circuitul apei și de tendințele ecosistemului marin ca urmare a schimbărilor climatice; subliniază că marile centre europene de colectare de date existente nu conțin seturi de date referitoare la bilanțul de masă privind sedimentele, necesare pentru a înțelege modificările și eroziunea costieră la scara insulelor mici; subliniază, prin urmare, necesitatea urgentă de a dezvolta și de a utiliza tehnologii inovatoare de ultimă generație, pentru a colecta, evalua și monitoriza eroziunea costieră, condițiile costiere și marine și parametrii de mediu ai insulelor mici din UE; invită Comisia și statele membre să sprijine astfel de proiecte; |
151. |
insistă asupra importanței cunoașterii fundului mării, a speciilor și habitatelor marine și a colectării datelor geologice, batimetrice, seismice, vulcanice, chimice, hidrologice, atmosferice și meteorologice ale oceanelor, în special pentru dezvoltarea surselor marine regenerabile de energie și pentru crearea de zone marine protejate; încurajează în acest sens observarea și explorarea științifică a oceanelor, care să respecte mediul și ecosistemele marine și să aibă ca scop dezvoltarea durabilă; |
152. |
ia act de importanța crucială a asigurării existenței unor date exacte în sectorul pescuitului, aceasta fiind o condiție prealabilă esențială pentru realizarea unei bune guvernanțe a oceanelor; subliniază că trebuie asigurate resurse financiare adecvate și realiste pentru a garanta acest obiectiv; consideră că este necesar să se îmbunătățească cooperarea și coordonarea cu partenerii internaționali pe baza exemplului EMODnet și în conformitate cu comunicatul G7 de la Tsukuba; |
153. |
încurajează dedicarea mai multor resurse unei mai bune cunoașteri a mediului marin și unei înțelegeri aprofundate a oceanelor, în special în ceea ce privește cercetarea științifică marină, colectarea de noi date și platformele de partajare a cunoștințelor și a datelor, precum și promovarea elaborării de politici și a luării de decizii pe baza pe celor mai bune dovezi științifice disponibile; reiterează importanța unei abordări precaute atunci când nu sunt disponibile dovezi științifice adecvate; |
154. |
invită statele membre și Comisia să promoveze cunoștințele științifice, schimburile de date și transferul de tehnologii pentru a contribui la protecția și la exploatarea sustenabilă a oceanelor; solicită să fie urmărite și consolidate la nivel mondial inițiativele, cooperarea și investițiile în favoarea cercetării și inovării marine; |
155. |
subliniază că guvernanța oceanelor ar trebui să se bazeze pe cele mai bune cunoștințe disponibile și, prin urmare, solicită intensificarea cercetării și inovării în scopul gestionării oceanelor și resurselor lor într-un mod care să asigure conservarea și refacerea ecosistemelor marine, inclusiv sustenabilitatea exploatării resurselor sale; |
156. |
subliniază că este necesar să fie continuate cercetările privind amenințarea reprezentată de deversările de petrol catastrofale și de efectele cumulative ale deversărilor mai frecvente asupra mediului oceanic pentru a asigura faptul că deciziile de a efectua activitățile de explorare și de exploatare offshore se bazează pe cunoștințe științifice precise și actualizate; |
157. |
invită Comisia și statele membre să consolideze acțiunile de cercetare, să încurajeze abordările multidisciplinare și parteneriatele dintre actorii economici și publici pentru a dezvolta cunoștințele științifice privind oceanele; |
158. |
subliniază că este nevoie să se aloce mai multe resurse cercetării științifice marine, cum ar fi cercetarea interdisciplinară și observarea susținută a oceanelor și a zonelor costiere, precum și pentru colectarea și schimbul de date și de cunoștințe, inclusiv formele tradiționale, pentru a ne îmbunătăți cunoștințele despre oceane, a înțelege mai bine relația dintre schimbările climatice și sănătatea și productivitatea oceanelor, a consolida dezvoltarea unor sisteme de avertizare timpurie coordonate pentru evenimente și fenomene meteorologice extreme și a promova un proces decizional bazat pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile, a încuraja inovarea științifică și tehnologică, precum și pentru a consolida contribuția biodiversității marine la dezvoltarea țărilor în curs de dezvoltare, în special a statelor insulare mici în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate; |
159. |
invită Comisia să instituie la nivel european și să promoveze la nivel internațional acțiuni de cercetare, observare, colectare și schimb de date în ceea ce privește activitatea insulelor vulcanice și a vulcanilor oceanici și legătura dintre aceștia și oceane; atrage atenția asupra rolului de frunte pe care îl pot avea în acest domeniu regiunile ultraperiferice; |
160. |
subliniază că energia din surse regenerabile din mări și oceane are un potențial semnificativ pentru îndeplinirea obiectivelor climatice și energetice și diversificarea surselor de energie; subliniază că sunt necesare noi cercetări privind valurile, curenții și salinitatea și elaborarea unor criterii adecvate de sustenabilitate ecologică; |
161. |
reamintește că unul dintre obiectivele strategiei de „creștere albastră” este acela de a îmbunătăți cunoștințele în materie de oceanografie; invită Comisia și statele membre să propună parteneriate în domeniul cercetării și al științei marine cu actorii internaționali și să le intensifice pe cele deja existente, cum ar fi BlueMed; |
162. |
salută sprijinul acordat de UE prin intermediul programelor pentru cercetare marină și maritimă și pentru inovare, finanțate de programul-cadru; solicită Comisiei să mențină acest sprijin; |
163. |
solicită o finanțare suficientă pentru a susține cercetarea marină și maritimă și acțiunile de inovare, în special pe cele transsectoriale, în cadrul unei misiuni specifice de cercetare și inovare privind oceanele; |
164. |
sprijină rămânerea în vigoare a dispozițiilor Declarației de la Galway din 2013 și încurajează instituirea unei astfel de cooperări cu alte țări; |
165. |
subliniază faptul că promovarea unor investiții suplimentare în domeniul științelor marine, împreună cu țările terțe, astfel cum se prevede în Declarația de la Galway din 2013, și a unor investiții în proiecte comune de cercetare în țările în curs de dezvoltare și crearea unor rețele internaționale în care rezultatele și informațiile pot fi partajate sunt extrem de importante pentru dezvoltarea unei gestionări mai bune și sustenabile a pescuitului și a ecosistemelor marine și pentru a face față provocărilor comune în ceea ce privește oceanele; |
166. |
reiterează importanța colaborării cu partenerii internaționali pentru a consolida activitățile de cartografiere, observare și cercetare în Marea Mediterană, Marea Neagră și Oceanul Atlantic, în conformitate cu inițiativa BlueMed, cu declarațiile de la Belém și Galway și cu alianțele globale sau regionale precum forumul Belmont; |
167. |
salută angajamentul Comisiei de a propune o aliniere a EMODnet cu alte eforturi internaționale de colectare a datelor referitoare la mediul marin până în 2018; reamintește, în acest context, importanța angajamentul Uniunii față de ODD ale ONU, în special față de ODD 14.A și 14.A.1, precum și față de comunicatul G7 de la Tsukuba al miniștrilor din domeniul științei și tehnologiei; îndeamnă Comisia și statele membre să le reamintească partenerilor internaționali de angajamentele lor de a promova știința deschisă, accesibilă și interoperabilă; invită Comisia să prezinte periodic rapoarte Parlamentului cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește platformele cu adevărat globale de observare a oceanelor; |
168. |
solicită, în conformitate cu apelul ONU pentru acțiunea „Oceanul nostru, viitorul nostru”, realizarea de evaluări amănunțite cu privire la starea oceanelor, bazate pe știință și pe sistemele de cunoștințe tradiționale; |
169. |
subliniază că este nevoie să ne îndreptăm spre sisteme de observare a oceanelor adecvate scopului, spre un acces la datele privind mediul marin și spre manipularea unor mari volume de date (inclusiv în sistemul „blue cloud”), în conformitate cu comunicatul de la Tsukuba; |
170. |
încurajează dedicarea mai multor resurse unei mai bune cunoașteri a mediului marin și unei înțelegeri aprofundate a oceanelor, în special în ceea ce privește cercetarea științifică marină, colectarea de noi date și platformele de partajare a cunoștințelor și a datelor, precum și promovarea elaborării de politici și a luării de decizii pe baza pe celor mai bune dovezi științifice disponibile; reiterează importanța unei abordări precaute atunci când nu sunt disponibile dovezi științifice adecvate; |
171. |
invită statele membre și autoritățile regionale și locale și organismele private să se concentreze mai ales pe proiectele de inovare, biotehnologiile albastre și utilizarea de energie curată pentru a promova și adapta mai bine infrastructura ecologică și transportul maritim și a proteja ecosistemele și biodiversitatea oceanelor prin intermediul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), programului Orizont 2020 și al Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE); invită, de asemenea, statele membre să se concentreze asupra combustibililor alternativi și neconvenționali pentru nave, cum ar fi GNL, și asupra proiectului coridoarelor albastre de GNL care leagă insulele pentru promovarea și adaptarea infrastructurilor, cum ar fi terminalele GNL, ca tehnologii de legătură, utilizând finanțarea existentă menționată mai sus; invită Comisia să dezvolte parteneriate oceanice cu principalii actori din sector, ca mijloc de stimulare a cooperării, a coerenței politice și a coordonării cu privire la chestiuni de interes comun în domenii centrale ale guvernanței oceanice, cum ar fi creșterea albastră și schimbul celor mai bune practici; |
172. |
constată că automatizarea și digitalizarea sectorului maritim presupun îmbunătățirea competențelor și calificărilor digitale și subliniază că acest lucru reprezintă o oportunitate de a atrage tinerii; solicită Comisiei să prezinte inițiative în acest domeniu, dezvoltând inițiative comune pentru recunoașterea calificărilor și promovând diverse activități marine și maritime; |
173. |
regretă lipsa unei referințe în comunicarea comună privind guvernanța internațională a oceanelor la turismul costier și maritim, având în vedere impactul acesteia asupra regiunilor de coastă, insulare și ultraperiferice, precum și asupra sectorului local al turismului, care implică, în special IMM-uri; solicită punerea în aplicare a unei strategii europene pentru turism în cadrul Forumului internațional al oceanelor, cu implicarea regiunilor și autorităților locale costiere în dialogul paneuropean, pentru a face un schimb de cele mai bune practici în ceea ce privește guvernanța inteligentă a turismului costier și maritim; insistă asupra faptului că strategia Comisiei în ceea ce privește plasticul și alte deșeuri marine nu ar trebui să piardă din vedere zonele costiere, având în vedere faptul că perturbările în mediul marin au un impact extrem de negativ asupra atractivității turistice, precum și un impact economic și climatic inevitabil asupra tuturor activităților din regiunile ultraperiferice; |
174. |
solicită să se depună eforturi mai mari pentru a consolida cercetarea și inovarea care să permită o mai bună guvernanță a oceanelor în așa fel încât să se garanteze conservarea și refacerea ecosistemelor marine, inclusiv sustenabilitatea acestor resurse, precum și dobândirea de cunoștințe în domeniul maritim în Europa și la nivel mondial printr-o cooperare și schimburi mai consolidate între cercetători, părți interesate, factori de decizie și publicul larg, în vederea îmbunătățirii educației privind oceanele și carierele în economia albastră; solicită o evaluare mai temeinică a stării oceanelor, bazată pe date științifice și sisteme de cunoștințe tradiționale, în conformitate cu documentul ONU „Oceanul nostru, viitorul nostru: apel la acțiune”; |
175. |
subliniază importanța de a include autoritățile locale din regiunile costiere și ultraperiferice în procesul de a aduce guvernanța internațională a oceanelor mai aproape de cetățenii UE. |
o
o o
176. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) JO C 209, 30.6.2017, p. 60.
(2) A se vedea Texte adoptate, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 și P8_TA(2017)0072.
(3) JO L 312, 22.11.2008, p. 3.
(4) JO L 365, 31.12.1994, p. 10.
(5) JO L 182, 16.7.1999, p. 1.
(6) JO L 269, 21.10.2000, p.34.
(7) JO L 266, 26.9.2006, p. 1.
(8) JO L 197, 24.7.2012, p. 38.
(9) JO L 321, 5.12.2011, p. 1.
(10) JO L 251, 16.9.2016, p. 77.
(11) JO L 257, 28.8.2014, p. 135.
(12) JO L 123, 19.5.2015, p. 55.
(13) Texte adoptate, P8_TA(2017)0035.
(14) Texte adoptate, P8_TA(2017)0093.
(15) Texte adoptate, P8_TA(2016)0478.
(16) JO C 70 E, 8.3.2012, p. 70.
(17) JO C 75, 26.2.2016, p. 24.
(18) „Plastic waste inputs from land into the ocean” (Deșeurile de plastic din mare provenite de pe țărm), Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, Vol. 347, nr. 6223, 13 februarie 2015, pp. 768-771.
(19) Marine Plastic Debris and Microplastics (Deșeuri marine de plastic și microplasticul), UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve
(20) Agenția Europeană de Mediu, „The impact of international shipping on European air quality and climate forcing” (Impactul transportului maritim internațional asupra calității aerului și a factorilor ce influențează schimbările climatice în Europa), 2013.
(21) Winkel, R., Weddige, U., Johnson, D., Hoen, V., și Papaefthimiou, S. (2015), „Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits” (Alimentarea cu energie electrică de la mal în Europa: potențial și beneficii pentru mediu), politica energetică, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/34 |
P8_TA(2018)0005
Femeile, egalitatea de gen și justiția climatică
Rezoluția Parlamentului European din 16 ianuarie 2018 referitoare la femei, egalitatea de gen și justiția climatică (2017/2086(INI))
(2018/C 458/03)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Declarația universală a drepturilor omului adoptată la 10 decembrie 1948 și convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale ale acestora, |
— |
având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
— |
având în vedere Declarația de la Beijing din 1995 și Platforma de acțiune din cadrul celei de-a patra Conferințe mondiale, în special domeniul său de preocupare majoră „K” (Femeile și mediul), |
— |
având în vedere Studiul demografic privind adaptarea la climă (Demographic Exploration for Climate Adaptation – DECA) elaborat de Fondul Națiunilor Unite pentru Populație (UNFPA), care analizează în mod conjugat date demografice și localizarea geografică a pericolelor climatice, oferind un instrument de politică pentru reducerea riscurilor producerii de dezastre, |
— |
având în vedere Convenția Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD), care a intrat în vigoare în decembrie 1996, în special articolul 5 din măsurile sale generale, |
— |
având în vedere cea de-a 18-a Conferință a părților (COP 18) la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care a avut loc la Doha, Qatar, între 26 noiembrie și 8 decembrie 2012 (decizia 23/CP.18), |
— |
având în vedere cea de-a 20-a Conferință a părților (COP 20) la CCONUSC, care a avut loc la Lima, Peru, între 1 și 12 decembrie 2014, și, în special, Programul de lucru de la Lima privind genul (decizia 18/CP.20), |
— |
având în vedere cea de-a 21-a Conferință a părților (COP 21) la CCONUSC, care a avut loc la Paris, Franța, între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
— |
având în vedere articolul 8 din Acordul de la Paris, |
— |
având în vedere cea de-a 22-a Conferință a părților (COP 22) la CCONUSC, care a avut loc la Marrakech, Maroc, între 7 și 18 noiembrie 2016, și decizia sa privind genul și schimbările climatice, care prelungește Programul de lucru de la Lima privind genul (decizia 21/CP.22), |
— |
având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată în septembrie 2015 și care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2016, în special obiectivele sale de dezvoltare durabilă (ODD) 1, 4, 5 și 13, |
— |
având în vedere Rezoluția 35/20 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 22 iunie 2017 privind drepturile omului și schimbările climatice, |
— |
având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (2) și articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
— |
având în vedere articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2012 privind egalitatea de gen și mediul: consolidarea procesului decizional, a calificărilor și a competitivității în domeniul politicii privind atenuarea schimbărilor climatice în UE, |
— |
având în vedere Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen 2016-2020, adoptat de Consiliu la 26 octombrie 2015, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2014 referitoare la Conferința ONU din 2014 privind schimbările climatice, COP 20, de la Lima, Peru (1-12 decembrie 2014) (1); |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 14 octombrie 2015 referitoare la un nou acord internațional de la Paris privind schimbările climatice (2), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 privind femeile și schimbările climatice (3), |
— |
având în vedere documentul intitulat „Position Paper on the 2015 New Climate Agreement” (Document de poziție referitor la noul acord privind clima), publicat la 1 iunie 2015 de către organizația Women and Gender Constituency (4), |
— |
având în vedere raportul publicat de Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) la 26 ianuarie 2017, intitulat „Dimensiunea de gen în domeniul mediului și al schimbărilor climatice” (5), |
— |
având în vedere Angajamentul de la Geneva privind drepturile omului în cadrul acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice, |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru afaceri externe și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A8-0403/2017), |
A. |
întrucât schimbările climatice au loc la nivel global, dar au un impact mult mai distrugător asupra țărilor și comunităților cel mai puțin responsabile pentru încălzirea globală; întrucât efectele sunt mai mari asupra populațiilor care depind în cea mai mare măsură de resursele naturale pentru a-și asigura mijloacele de subzistență și/sau care au cea mai scăzută capacitate de a răspunde dezastrelor naturale, cum ar fi secetele, alunecările de teren, inundațiile și uraganele; întrucât cei care dispun de resurse financiare mai reduse pentru a se adapta vor resimți cel mai acut impactul schimbărilor climatice; |
B. |
întrucât efectele schimbărilor climatice sunt resimțite diferit de femei și de bărbați; întrucât femeile sunt mai vulnerabile și se confruntă cu riscuri și poveri mai mari, din motive diverse, pornind de la accesul inegal la resurse, educație, oportunități de angajare și drepturile funciare până la normele sociale și culturale și diversele lor experiențe intersectoriale; |
C. |
întrucât femeile sunt deosebit de vulnerabile la schimbările climatice și resimt în mod disproporționat efectele acestora, dat fiind rolul lor social, de exemplu, de aprovizionare a familiei cu apă, alimente și materiale combustibile și de îngrijire a altor persoane; întrucât femeile sunt responsabile pentru mai mult de 70 % din sarcinile de aprovizionare cu apă și activitățile administrative din întreaga lume; întrucât, în regiunile cele mai afectate de schimbările climatice, 70 % dintre toate femeile lucrează în sectorul agricol, însă nu participă decât arareori la elaborarea politicilor climatice; |
D. |
întrucât, conform estimărilor ONU, 781 de milioane de persoane cu vârsta de cel puțin 15 ani sunt analfabete (6), aproape două treimi dintre acestea fiind femei, iar accesul la informații și la cursuri de formare prin canale de comunicare adecvate este esențial pentru asigurarea independenței acestora, mai ales în timpul dezastrelor naturale; |
E. |
întrucât, în sectorul agricol din Africa, femeile produc peste 90 % dintre alimentele de bază și, în același timp, nu au în posesie mai mult de 1 % din terenurile arabile; |
F. |
întrucât dezastrele naturale au un impact major asupra educației, a sănătății, a sărăciei structurale și a strămutării populației; |
G. |
întrucât, conform estimărilor ONU, 70 % din cele 1,3 miliarde de persoane care trăiesc în sărăcie în întreaga lume sunt femei; întrucât persoanele sărace locuiesc cel mai adesea în zone marginale expuse inundațiilor, creșterii nivelului mării și furtunilor; întrucât femeile și copiii prezintă un risc de deces în dezastre naturale de 14 ori mai mare decât bărbații; |
H. |
întrucât efectele schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen în ceea ce privește discriminarea, amenințările la adresa sănătății, pierderea mijloacelor de trai, strămutarea populației, migrația, sărăcia, traficul de persoane, violența, exploatarea sexuală, insecuritatea alimentară și accesul la infrastructura și serviciile de bază; întrucât este necesară o abordare care să integreze problema de gen și să creeze o legătură între analiza efectelor schimbărilor climatice și o reflecție critică privind modelele de consum și impactul acestora asupra schimbărilor climatice; |
I. |
întrucât participarea inegală a femeilor la procesele decizionale și pe piețele muncii consolidează inegalitățile și deseori le împiedică pe femei să contribuie pe deplin și să participe la elaborarea, planificarea și punerea în aplicare a politicilor privind schimbările climatice; întrucât femeile nu sunt doar victime, ci și agenți reali ai schimbării prin dezvoltarea de strategii de atenuare și de adaptare în cadrul comunităților lor și al unor funcții de decizie și întrucât ele trebuie capacitate în acest sens; |
J. |
întrucât Platforma de acțiune de la Beijing din anul 1995 (BPfA) a definit clar legătura dintre gen, mediu și dezvoltare durabilă și a afirmat că femeile au un rol strategic în dezvoltarea unor modele de producție și de consum durabile, ecologice și consolidate, subliniind necesitatea ca femeile să participe pe picior de egalitate la procesele de luare a deciziilor, la toate nivelurile, în domeniul mediului; |
K. |
întrucât, la articolul 5 din Măsurile generale ale Convenției Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD), se recunoaște rolul femeilor în comunitățile rurale și în regiunile cele mai afectate de deșertificare și de secetă, încurajându-se participarea egală a bărbaților și a femeilor la combaterea deșertificării și a efectelor secetei; |
L. |
întrucât obținerea echilibrului de gen și participarea relevantă a femeilor în orice proces depind, în ultimă instanță, de corectarea bazelor structurale ale inegalităților de gen; |
M. |
întrucât părțile la CCONUSC au decis la COP 18 (Decizia 23/CP.18) să adopte obiectivul de realizare a echilibrului de gen în cadrul organismelor înființate în temeiul Convenției și al Protocolului de la Kyoto, cu scopul de a îmbunătăți participarea femeilor, de a asigura o politică mai eficace privind schimbările climatice care abordează nevoile femeilor și ale bărbaților în mod mai echitabil, precum și de a monitoriza progresele înregistrate în direcția atingerii unui echilibru de gen în promovarea unei politici privind clima care să integreze dimensiunea de gen; |
N. |
întrucât femeile sunt încă slab reprezentate în organismele decizionale naționale din domeniul schimbărilor climatice din statele membre ale UE, însă nu și în direcțiile generale (DG) relevante ale Comisiei, precum DG Politici Climatice și DG Energie, 40 % dintre posturile acestora fiind ocupate de femei; |
O. |
întrucât Programul de lucru de la Lima privind egalitatea de gen, adoptat în cadrul COP 20 (Decizia 18/CP.20), îndeamnă părțile să facă progrese în ceea ce privește echilibrul de gen în reprezentarea lor și să promoveze conștientizarea problematicii genului în elaborarea și punerea în aplicare a politicii privind schimbările climatice; întrucât părțile sunt încurajate să sprijine activitățile de formare și sensibilizare destinate delegaților de ambele sexe, pe teme legate de echilibrul de gen și de schimbările climatice; |
P. |
întrucât Acordul de la Paris (COP 21) stabilește că părțile ar trebui să țină seama de obligațiile care le revin în ceea ce privește, printre altele, drepturile omului și egalitatea de gen în acțiunile lor de combatere a schimbărilor climatice în cadrul procesului de punere în aplicare a acordului; |
Q. |
întrucât mecanismele de finanțare a măsurilor de atenuare a efectelor schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, menite să abordeze problemele legate de pierderi și daune sau de strămutarea provocată de schimbările climatice, vor fi mai eficace dacă vor include participarea deplină a femeilor la procesele de proiectare, de luare a deciziilor și de punere în aplicare, inclusiv participarea femeilor de la nivel local; întrucât luarea în considerare a cunoștințelor femeilor, inclusiv a cunoștințelor la nivel local și indigen, poate să contribuie la progrese în gestionarea dezastrelor, să încurajeze biodiversitatea, să îmbunătățească gestionarea apei, să consolideze securitatea alimentară, să prevină deșertificarea, să protejeze pădurile, să asigure o tranziție rapidă la tehnologiile bazate pe energia din surse regenerabile și să sprijine sănătatea publică; |
R. |
întrucât părțile semnatare ale Acordului de la Paris au recunoscut că schimbările climatice sunt o preocupare comună a omenirii; întrucât, în momentul luării măsurilor de abordare a schimbărilor climatice, părțile ar trebui să respecte, să promoveze și să ia în considerare obligațiile care le revin privind drepturile omului, dreptul la sănătate, drepturile popoarelor indigene, ale comunităților locale, ale migranților, ale copiilor, ale persoanelor cu handicap și ale persoanelor în situații vulnerabile și dreptul la dezvoltare, precum și egalitatea de gen, emanciparea femeilor și egalitatea între generații; |
S. |
întrucât justiția climatică creează legături între drepturile omului și dezvoltare, garantând drepturile persoanelor cel mai vulnerabile și asigurând o repartizare echitabilă a sarcinilor și a beneficiilor și a efectelor schimbărilor climatice; |
T. |
întrucât ODD recunosc legătura dintre realizarea egalității de gen și îndeplinirea tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă, inclusiv a obiectivului 13 privind schimbările climatice, oferind posibilitatea de a aborda cauzele profunde ale poziției socioeconomice precare a femeilor și, astfel, consolidând rezistența acestora la schimbările climatice; |
U. |
întrucât efectele schimbărilor climatice în regiuni precum Africa Subsahariană și Asia de Sud ar putea constrânge mai mult de 100 de milioane de persoane la o stare de sărăcie extremă până în 2030, alimentând conflictele și antrenând strămutarea populației; întrucât UNCCD estimează că 135 de milioane de persoane ar putea fi strămutate până în 2045, ca urmare a deșertificării; întrucât Organizația Internațională pentru Migrație a ONU observă în analiza sa a dovezilor că, până în 2050, numărul de persoane strămutate ca urmare a schimbărilor climatice s-ar putea situa între 25 de milioane și 1 miliard de persoane, cifra de 200 de milioane de persoane fiind cea mai vehiculată; |
V. |
întrucât egalitatea de gen, justiția socială și dreptul la dezvoltare sunt inerente conceptului de justiție climatică; întrucât, deși societatea întreagă suportă povara schimbărilor climatice, femeile sunt persoanele care sunt cel mai puternic afectate de strămutările provocate de schimbările climatice; |
W. |
întrucât schimbările climatice amplifică magnitudinea și frecvența dezastrelor naturale, care pot provoca pierderea de bunuri, pierderea activităților economice generatoare de venituri, pierderea accesului la servicii vitale de sănătate, precum și creșterea riscului violenței de gen; întrucât capacitatea femeilor de a face față efectelor calamităților naturale este adesea afectată de inegalitățile existente; întrucât schimbările climatice riscă să agraveze aceste inegalități, creând noi puncte vulnerabile și antrenând noi strămutări ale populației; |
X. |
întrucât încă se mai pot evita multe dintre aceste efecte, dacă se aplică rapid o agendă de dezvoltare favorabilă incluziunii care să integreze dimensiunea de gen și să se concentreze asupra atenuării efectelor schimbărilor climatice și adaptării la acestea; |
Y. |
întrucât se prevede că efectele schimbărilor climatice vor conduce la și mai multe strămutări ale populației, care nu se încadrează în parametrii cadrelor internaționale actuale; întrucât reacția la strămutarea populației din cauza schimbărilor climatice va reprezenta o provocare de o importanță capitală, care va necesita o strategie mondială complexă și cuprinzătoare, bazată pe respectarea drepturilor omului; |
Z. |
întrucât adoptarea, în 2017, de către Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU a documentului intitulat „Key Messages on Human Rights and Climate Change” (Mesaje esențiale privind drepturile omului și schimbările climatice) reprezintă un important pas înainte în ceea ce privește abordarea impactului negativ asupra exercitării depline și reale a drepturilor omului; întrucât Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Acordul de la Paris oferă liderilor mondiali un fundament normativ transversal pentru elaborarea unui cadru care să poată aborda în mod eficient strămutările din motive climatice, bazându-se pe actualele instrumente ale ONU; |
AA. |
întrucât UE are un cadru juridic clar, care o obligă să respecte și să promoveze egalitatea de gen și drepturile omului în politicile sale interne și externe; întrucât politica UE în domeniul climei poate avea o influență considerabilă asupra protecției drepturilor omului și promovării politicilor privind schimbările climatice care integrează dimensiunea de gen la nivel mondial; |
AB. |
întrucât UE, în temeiul competențelor pe care i le conferă tratatele, poate îmbunătăți efectiv cadrele juridice și de politică pentru a sprijini justiția climatică și pentru a participa în mod activ la dezvoltarea unui cadru internațional de protecție a drepturilor persoanelor strămutate din cauza schimbărilor climatice; constată că UE și statele membre și-au asumat angajamentul de a integra o perspectivă de gen în viitorul Pact mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine; |
AC. |
întrucât Convenția din 1951 privind statutul refugiaților nu include categoria „refugiaților climatici”, |
1. |
recunoaște că egalitatea de gen este o condiție obligatorie pentru o dezvoltare durabilă și pentru gestionarea eficientă a provocărilor climatice; subliniază faptul că femeile nu sunt numai victime, ci și importanți agenți ai schimbării, care, pe baza participării depline, pot formula și pune în aplicare strategii eficiente în materie de schimbări climatice și/sau soluții în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și pot consolida rezistența la schimbările climatice, ca urmare a experienței lor în diverse domenii și a cunoștințelor practice în toate sectoarele, pornind de la agricultură, silvicultură și pescuit până la infrastructurile energetice și orașele durabile; |
2. |
observă că participarea femeilor pe piața muncii din zonele rurale privește o gamă largă de locuri de muncă, care depășește agricultura convențională, și subliniază, în acest sens, că femeile din zonele rurale pot fi agenți ai schimbării către o agricultură sustenabilă și ecologică și pot juca un rol important în crearea de locuri de muncă ecologice; |
3. |
invită Comisia să pună în aplicare programe prin care transferul de tehnologii moderne și de know-how să poată ajuta comunitățile și regiunile în curs de dezvoltare să se adapteze la schimbările climatice, incluzând în aceste programe femeile, care reprezintă 70 % din forța de muncă agricolă din țările cu risc; |
4. |
este convins de importanța esențială a capacitării femeilor din zonele rurale în ceea ce privește accesul la terenuri, credite și metode agricole durabile pentru asigurarea rezilienței climatice, inclusiv protecția ecosistemelor, a resurselor de apă și a fertilității solului; invită Comisia și statele membre să promoveze aceste aspecte în politicile lor de dezvoltare, inclusiv prin intermediul unor planuri de investiții publice și prin susținerea investițiilor private responsabile cu ajutorul unor cadre precum principiile directoare privind afacerile și drepturile omului din Pactul mondial al ONU și planul de acțiune al UNCTAD privind investițiile în ODD; |
5. |
recunoaște că femeile și fetele sunt cea mai bună sursă de informare în ceea ce privește circumstanțele și nevoile lor proprii și, prin urmare, ar trebui să fie consultate în toate aspectele care le vizează; recunoaște că, potrivit EIGE, din punct de vedere statistic, femeile sunt mai preocupate de schimbările climatice; recunoaște că femeile, în calitate de inovatoare, lideri, organizatoare, educatoare și persoane care oferă îngrijire altora au găsit, de-a lungul secolelor, calea de a se descurca în situații dificile pentru a răspunde nevoilor propriei familii și prezintă un potențial imens de a fi inovatoare și în viitor; |
6. |
solicită Comisiei să țină cont de efectele sociale și de mediu ale politicilor sale în contextul politicii sale comerciale și de dezvoltare externă, inclusiv de efectul acestor acțiuni asupra femeilor; invită, de asemenea, Comisia să insiste asupra caracterului obligatoriu al normelor sociale și de mediu incluse în capitolele privind dezvoltarea durabilă a acordurilor comerciale pe care le negociază; |
7. |
recunoaște faptul că elaborarea de politici în domeniul sănătății, educației și emancipării femeilor, în mod conjugat cu politica de mediu, este esențială pentru dezvoltarea durabilă și, în final, pentru găsirea unei soluții la schimbările climatice; recunoaște că modul în care aceste politici sunt integrate în gestionarea tendințelor actuale, precum urbanizarea, va avea un impact major asupra schimbărilor climatice; |
8. |
subliniază că ODD 13 („Luarea unor măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice și a impactului lor”) se referă la participarea femeilor la acțiunile privind clima, având o țintă (13b) care prevede: „promovarea mecanismelor de consolidare a capacităților de planificare și gestionare eficientă în domeniul schimbărilor climatice din țările mai puțin dezvoltate și micile state insulare în curs de dezvoltare, cu accent asupra femeilor, a tinerilor, a populației locale și a grupurilor marginalizate”; |
9. |
regretă faptul că toate contribuțiile părților din cadrul CCONUSC la activitățile privind chestiunile legate de gen sunt pe bază de voluntariat; îndeamnă Comisia, împreună cu statele membre, să își reafirme sprijinul pentru dezvoltarea, adoptarea și finanțarea Planului de acțiune privind egalitatea de gen (GAP) al CCONUSC, care urmează să fie completat de un amplu program de lucru multianual care include finanțarea, domenii de acțiune prioritare, termene, principalii indicatori de realizări, o definiție a actorilor responsabili și mecanisme de monitorizare și revizuire; |
10. |
îndeamnă Comisia și statele membre să conducă prin puterea exemplului și să adopte ținte și calendare de îndeplinire a obiectivului privind echilibrul de gen în delegațiile la CCONUSC; |
11. |
subliniază necesitatea de a adopta măsuri temporare speciale în vederea promovării obiectivului privind echilibrul de gen în organismele formale și informale create în baza CCONUSC și a Protocolului de la Kyoto; |
12. |
îndeamnă Comisia și statele membre să garanteze, în conformitate cu angajamentele UE față de egalitatea de gen și drepturile omului, că contribuțiile stabilite la nivel național prevăd rapoarte periodice privind egalitatea de gen și drepturile omului; |
13. |
invită statele membre să adere la Decizia 21/CP.22 privind genul și schimbările climatice, care „invită părțile să numească și să sprijine un punct național de contact pentru chestiuni legate de gen în cadrul negocierilor, aplicării și monitorizării politicilor climatice” și să furnizeze sprijin pentru punctele de contact privind chestiunile legate de gen aflate în țări terțe și/sau în țări partenere; |
14. |
recunoaște că femeile nu doar se ocupă de majoritatea muncilor neremunerate din gospodărie și de îngrijirea altor persoane, ci și sunt cele care iau cele mai multe decizii de consum și, prin urmare, dacă li se furnizează informații și opțiuni precise, pot avea un impact asupra durabilității prin alegerile lor; indică, de exemplu, că cercetările au demonstrat că, alegând alimente produse local, consumatorii și-ar putea reduce cu până la 5 % emisiile de gaze cu efect de seră; |
15. |
reamintește Rezoluția sa din 16 noiembrie 2011 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP 17) (7) și angajamentul luat în cadrul acesteia de „a depune eforturi pentru o reprezentare de minimum 40 % a femeilor în toate organismele relevante” din domeniul finanțării acțiunilor climatice; |
16. |
invită Comisia și statele membre să adopte o abordare care să integreze dimensiunea de gen și să se bazeze pe drepturile omului în activitatea Grupului operativ de la Varșovia privind strămutarea populației, mandatat de CCONUSC (COP 22) să elaboreze recomandări pentru abordări integrate, cu scopul de a evita, a reduce la minimum și a aborda strămutarea legată de efectele negative ale schimbărilor climatice, și care să recunoască că femeile și fetele aparțin celor mai vulnerabile grupuri strămutate din cauza schimbărilor climatice și, prin urmare, sunt deosebit de vulnerabile la traficul de persoane și la violența bazată pe gen; |
17. |
invită Comisia să integreze schimbarea climatică în cadrul tuturor programelor de dezvoltare la toate nivelurile; în plus, solicită o implicare mai mare a femeilor din zonele rurale și indigene în procesele decizionale, în planificarea și în implementarea, precum și în stabilirea politicilor și a programelor de dezvoltare referitoare la schimbările climatice; |
18. |
solicită Comisiei ca, împreună cu statele membre, să asigure o abordare care integrează dimensiunea de gen în activitatea sa legată de Platforma privind strămutarea populației în caz de dezastru (inițiativa Nansen) și Agenda pentru protecția persoanelor strămutate la nivel transfrontalier în contextul dezastrelor și al schimbărilor climatice; |
19. |
îndeamnă Comisia și statele membre să dezvolte indicatori și să colecteze date defalcate în funcție de gen atunci când planifică, pun în aplicare, monitorizează și evaluează politicile, programele și proiectele privind schimbările climatice, folosind instrumente cum ar fi analiza de gen, studiile de impact din perspectiva genului, integrarea perspectivei de gen în elaborarea bugetului și indicele mediului și genului (Environment and Gender Index – EGI), inclusiv prin intermediul unei agenții EIGE consolidate; |
20. |
invită Comisia și statele membre să contribuie la Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine, cu scopul de a garanta justiția climatică, recunoscând schimbările climatice ca motor al migrației, oferind contribuții bazate pe drepturile omului și integrând egalitatea de gen în întregul pact mondial, în concordanță cu nevoile persoanelor strămutate ca urmare a schimbărilor climatice; |
21. |
reamintește angajamentul de bază 4 din cadrul angajamentelor asumate de UE la summitul umanitar mondial, și anume de a garanta faptul că programarea umanitară integrează dimensiunea de gen; îndeamnă Comisia să se asigure că acest angajament se reflectă în punerea în aplicare a programului ECHO de pregătire în caz de dezastre (DIPECHO) și în punerea în aplicare a Planului de acțiune privind reziliența în țările cu risc ridicat de apariție a unor situații de criză (2013-2020) și a markerului de reziliență; |
22. |
condamnă ferm utilizarea violenței sexuale împotriva femeilor strămutate și migrante; consideră că este necesar să se acorde o atenție deosebită femeilor și fetelor migrante care au fost victimele violențelor în cursul deplasării lor, asigurându-se că au acces la servicii medicale și psihologice; |
23. |
invită Comisia și statele membre să direcționeze programele relevante către zonele afectate de dezastre, să își intensifice eforturile pentru a oferi ajutor acestor regiuni și să acționeze pentru a rezolva problemele provocate de dezastre în aceste regiuni, acordând o atenție deosebită situației femeilor și copiilor, care sunt cel mai puternic afectați de consecințele dezastrelor naturale; |
24. |
îndeamnă toate părțile interesate să încurajeze capacitarea și conștientizarea femeilor prin îmbunătățirea cunoștințelor lor în ceea ce privește protecția împotriva dezastrelor cauzate de schimbările climatice, în timpul și ulterior producerii acestora, precum și prin implicarea activă a femeilor în anticiparea, în alertarea timpurie și în prevenirea dezastrelor, deoarece acest lucru joacă un rol important în asigurarea capacității femeilor de a se adapta în caz de dezastre naturale; |
25. |
solicită Comisiei și statelor membre să sprijine, să consolideze și să pună în aplicare, împreună cu organizații ale societății civile locale, mecanisme de control în centrele de primire a persoanelor strămutate sau a migranților care nu îndeplinesc condițiile minime necesare pentru evitarea violențelor bazate pe gen, pentru a evita orice tip de hărțuire a femeilor și a fetelor; |
26. |
invită Comisia să colaboreze cu organizațiile societății civile și cu organizațiile pentru apărarea drepturilor omului pentru a garanta condiții de primire care respectă drepturile omului pentru refugiați și pentru persoanele strămutate, în special pentru femeile și fetele vulnerabile; |
27. |
recunoaște posibilitățile de integrare a atenuării și adaptării la schimbările climatice și a obiectivelor de emancipare economică a femeilor, îndeosebi în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă Comisia și statele membre să exploreze proiectele și mecanismele relevante, precum programul ONU de reducere a emisiilor cauzate de despăduriri (UN-REDD), modul în care femeilor li s-ar putea oferi oportunitatea unor activități remunerate în domeniul serviciilor de mediu, pe care în prezent le realizează în mod voluntar, precum împădurirea și reîmpădurirea terenurilor defrișate și conservarea resurselor naturale; |
28. |
solicită UE și statelor membre, pentru a consolida reprezentarea femeilor în cadrul negocierilor CCONUSC, să furnizeze finanțare pentru formarea și participarea femeilor delegate; îndeamnă Comisia să faciliteze și să sprijine stabilirea de relații între organizațiile de femei și activitățile societății civile în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a politicilor privind schimbările climatice; îndeamnă Comisia să se asigure că femeile sunt participante egale la toate finanțările, programele și consultările organizate cu sprijinul UE la nivel național și local, precum și beneficiare ale acestora; |
29. |
solicită Comisiei și DG-urilor responsabile de egalitatea de gen, dezvoltare și, respectiv, energia și schimbările climatice să includă egalitatea de gen, într-un mod structurat și sistematic, în cadrul politicilor lor privind schimbările climatice și energia pentru UE și să nu se concentreze exclusiv pe dimensiunea externă; îndeamnă, în special, DG Justiție și Consumatori și DG Cooperare Internațională și Dezvoltare (DEVCO) să își intensifice activitățile de sensibilizare și lucrările privind egalitatea de gen și capacitarea femeilor (EGCF) în cadrul justiției climatice; subliniază că DG Politici Climatice (CLIMA) trebuie să aloce resurse de personal pentru punctul de contact privind chestiunile legate de gen; invită UE și statele sale membre să elaboreze principiul justiției climatice; subliniază că cea mai mare nedreptate produsă de incapacitatea noastră de a aborda în mod eficace schimbările climatice ar fi efectele nocive asupra țărilor și populațiilor sărace și, în special, asupra femeilor; |
30. |
îndeamnă Comisia și statele membre să facă precizări privind impactul genului, al drepturilor omului și al politicilor climatice în rapoartele lor universale periodice adresate Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; |
31. |
ia act de faptul că angajamentele financiare ale UE în favoarea EGCF au crescut, dar nu și capacitatea resurselor umane pentru a gestiona volumul tot mai mare de muncă; subliniază că UE trebuie să își arate angajamentul instituțional ferm față de EGCF în ceea ce privește schimbările climatice, în special astfel cum se prevede în politicile generale care reglementează cooperarea pentru dezvoltare, și anume ODD și Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP); |
32. |
regretă faptul că egalitatea de gen și schimbările climatice nu reprezintă o prioritate în cadrul GAP II al UE privind egalitatea de gen și capacitatea femeilor; constată că nu s-au elaborat în mod adecvat sau integrat în raportarea rezultatelor indicatori referitori la egalitatea de gen și că responsabilitatea internă și finanțarea pentru rezultatele EGCF interne rămân slabe; constată faptul că progresele cele mai timide au fost obținute în raport cu obiectivul 20 din cadrul GAP II al UE privind drepturile egale ale femeilor de a participa la procesele decizionale privind schimbările climatice și problemele de mediu și îndeamnă Comisia să sporească eforturile de punere în aplicare a acestui obiectiv; reamintește că GAP II al UE propune o agendă de politică externă a UE cu patru piloni tematici, inclusiv pilonul orizontal privind transferul serviciilor Comisiei și cultura instituțională a SEAE pentru a asigura o îndeplinire mai eficientă a angajamentelor UE, cu respectarea deplină a principiului egalității dintre femei și bărbați; |
33. |
recunoaște că, singure, îmbunătățirile orientărilor tehnice sau măsurile similare nu vor fi suficiente pentru a avea efect asupra eficienței UE în materie de EGCF; |
34. |
invită Comisia să ia inițiativa de a elabora o comunicare globală, intitulată „Egalitatea de gen și schimbările climatice — consolidarea rezilienței și promovarea justiției climatice în strategiile de atenuare și de adaptare”, cu scopul de a aborda angajamentul său instituțional ferm față de EGCF și deficiențele actuale din coordonarea instituțională; |
35. |
invită comisiile sale parlamentare să promoveze integrarea dimensiunii de gen atunci când lucrează, în cadrul domeniilor lor de competență, cu aspectele transversale ale schimbărilor climatice, dezvoltării durabile și drepturilor omului; |
36. |
subliniază necesitatea de a se integra dimensiunea de gen atât în finanțarea adaptării la schimbările climatice, cât și a atenuării efectelor acestora; salută recentele progrese înregistrate cu privire la politica egalității de gen în domeniul mecanismelor financiare multilaterale; salută, în plus, inițiativele sectorului privat care vizează consolidarea responsabilității sociale a întreprinderilor prin introducerea unei prime pentru proiectele care îndeplinesc criterii de sustenabilitate, inclusiv promovarea mijloacelor de trai și a oportunităților educaționale pentru femei; constată însă că, conform Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), doar 0,01 % din toate finanțările de la nivel mondial sprijină proiecte care vizează atât schimbările climatice, cât și drepturile femeilor; îndeamnă UE și statele sale membre să se asigure că programele lor privind schimbările climatice respectă cele mai înalte standarde internaționale în materie de drepturi ale omului și nu subminează egalitatea de gen; |
37. |
consideră că cele trei mecanisme financiare institute de CCONUSC – și anume Fondul verde pentru climă (GCF), Fondul global de mediu (GEF) și Fondul de adaptare (AF) – ar trebui să deblocheze finanțări suplimentare pentru investițiile legate de climă care integrează dimensiunea de gen; |
38. |
îndeamnă, în special, UE să condiționeze ajutorul pentru dezvoltare de includerea unor criterii bazate pe drepturile omului și să stabilească noi criterii de politică în domeniul schimbărilor climatice, care să ia în considerare dimensiunea de gen; |
39. |
solicită acțiuni care integrează dimensiunea de gen pentru a asigura că femeile nu sunt considerate doar beneficiare ale acțiunilor din domeniul climei, ci și antreprenori în domeniul tehnologiilor energetice nepoluante; salută apelul lansat de Comisie pentru propuneri privind „Femeile și energia durabilă”, care pune la dispoziție 20 milioane EUR pentru organizarea unor activități care promovează antreprenoriatul femeilor în sectorul energiei durabile în țările în curs de dezvoltare, și încurajează Comisia să majoreze în viitor această sumă; |
40. |
solicită ca funcționarilor UE să li se asigure cursuri de formare axate pe egalitatea de gen, în special celor care se ocupă de politicile climatice și de dezvoltare; |
41. |
solicită să fie luate serios în considerare strămutările provocate de schimbările climatice; este deschis unei dezbateri pe tema elaborării unei dispoziții privind „migrația climatică”; solicită înființarea unui grup de experți care să analizeze această chestiune la nivel internațional și cere ca problema migrației din cauze climatice să fie plasată pe agenda internațională; solicită amplificarea cooperării internaționale pentru a asigura reziliența la schimbările climatice; |
42. |
salută inițiativele de programare emblematice ale UN Women și programele și proiectele Alianței mondiale împotriva schimbărilor climatice, care creează o legătură transversală între egalitatea de gen și schimbările climatice; |
43. |
salută activitatea Reprezentantului special al ONU privind drepturile omului și mediul înconjurător și activitatea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în acest domeniu și invită Comisia și statele membre să sprijine aceste eforturi, inclusiv prin intermediul asistenței financiare; |
44. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) JO C 289, 9.8.2016, p. 27.
(2) JO C 349, 17.10.2017, p. 67.
(3) JO C 258 E, 7.9.2013, p. 91.
(4) http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf
(5) http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change
(6) Organizația Națiunilor Unite, „The World's Women 2015”, https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html
Joi, 18 ianuarie 2018
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/43 |
P8_TA(2018)0013
Nigeria
Rezoluţia Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la Nigeria (2018/2513(RSP))
(2018/C 458/04)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nigeria, |
— |
având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983, |
— |
având în vedere Constituția Republicii Federale Nigeria, în special prevederile acesteia privind protecția libertății religioase din capitolul IV – „Dreptul la libertatea de gândire, conștiință și religie”, |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2014 referitoare la răpirile din Nigeria și cele din 9 februarie 2015 referitoare la alegerile din Nigeria, |
— |
având în vedere alocuțiunea Președintelui Muhammadu Buhari în fața Parlamentului European din 3 februarie 2016, |
— |
având în vedere decizia de a adăuga Boko Haram pe lista UE a organizațiilor teroriste, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 583/2014 al Comisiei din 28 mai 2014 de modificare pentru a 214-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu rețeaua Al-Qaida, care a intrat în vigoare la 29 mai 2014, |
— |
având în vedere declarația Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, din 7 mai 2017, privind eliberarea fetelor răpite de Boko Haram în Nigeria, |
— |
având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie și credință, |
— |
având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993, |
— |
având în vedere Convenția ONU din 1989 privind drepturile copilului, ratificată de Nigeria în aprilie 1991, |
— |
având în vedere cea de a doua revizuire a Acordului de la Cotonou, ratificată de Nigeria la 27 septembrie 2010, |
— |
având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
— |
având în vedere faptul că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European a fost decernat în 2005 apărătorului drepturilor omului Hauwa Ibrahim, |
— |
având în vedere rezultatul alegerilor prezidențiale nigeriene din martie 2015, |
— |
având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât ONU estimează că Nigeria, națiunea cea mai numeroasă și cea mai diversă cultural din Africa (populația sa crescând de la 33 de milioane în 1950 la circa 190 milioane în prezent), ar putea deveni a treia cea mai populată țară din lume, după China și India, până în 2050; |
B. |
întrucât în Nigeria se află cea mai numeroasă populație creștină din Africa; |
C. |
întrucât populația Nigeriei este formată în părți aproape egale din musulmani și creștini; |
D. |
întrucât se estimează că 30 de milioane de creștini locuiesc în nordul Nigeriei, formând astfel cea mai mare minoritate religioasă într-o regiune predominant musulmană; |
E. |
întrucât Oficiul Națiunilor Unite pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare (OCHA) a raportat, în noiembrie 2017, că în nord-estul Nigeriei 8,5 milioane de persoane au nevoie de asistență vitală, iar asistența umanitară a vizat în 2017 6,9 milioane de persoane; |
F. |
întrucât regiunea Centurii de Mijloc a țării suferă de mulți ani de pe urma tensiunilor economice și politice dintre comunitățile etnice și religioase, iar violențele recente au fost alimentate de lupta pentru putere și acces la pământuri dintre comunitățile de păstori și cele agricole; |
G. |
întrucât pacea și stabilitatea în nordul Nigeriei sunt amenințate de atacurile continue, omorurile și răpirile comise de gruparea islamistă Boko Haram începând din 2009; |
H. |
întrucât peste 20 000 de persoane au fost ucise și peste 2 milioane strămutate, inclusiv în țările învecinate, de când Boko Haram și-a început atacurile; |
I. |
întrucât, în aprilie 2014, Boko Haram a răpit 276 de fete de la școala din Chibok, în nordul Nigeriei, dintre care unele s-au întors la familiile lor, însă multe sunt încă deținute într-o locație necunoscută; |
J. |
întrucât femeile și fetele sunt supuse sclaviei, violurilor, radicalizării și „căsătoriilor” forțate de Boko Haram; întrucât multe dintre supraviețuitoarele acestor experiențe atroce au rămas însărcinate cu agresorii lor; |
K. |
întrucât forțele de securitate au fost, de asemenea, acuzate de a fi întrerupt proteste și adunări pașnice, în unele cazuri prin violență și utilizarea excesivă a forței; |
L. |
întrucât numeroși preoți și călugărițe au fost răpiți anul trecut, printre care șase călugărițe din mănăstirea Inima Euharistică a lui Isus, care au fost răpiți la Iguoriakhi, la 13 noiembrie 2017 și au fost recent eliberați; |
M. |
întrucât peste 14 de persoane au fost ucise și multe altele au fost rănite în Omoku, în timp ce se întorceau de la serviciul religios în seara de Anul Nou; întrucât numărul deceselor creștinilor și musulmanilor a crescut în ultima vreme, demonstrând situația îngrijorătoare a ambelor religii în țară; |
N. |
întrucât conflictele dintre păstorii și agricultorii din Nigeria s-au multiplicat, s-au extins și s-au intensificat în ultimul deceniu, reprezentând acum o amenințare pentru supraviețuirea națiunii; întrucât mii de persoane au fost ucise, au fost distruse comunități și un număr foarte mare de fermieri și păstori și-au pierdut viața și proprietățile din cauza escaladării uciderilor și distrugerilor care au spulberat nu doar mijloacele de existență, ci și coeziunea națională; |
O. |
întrucât, pe termen lung, păstoritul este amenințat de rata ridicată a creșterii a populației, de extinderea agriculturii și de dispariția unor pășuni și rute ale bovinelor; întrucât, în același timp, păstoritul nu poate să înceteze sau să fie interzis, deoarece existența sa are profunde rațiuni economice, politice și culturale; |
P. |
întrucât Curtea Penală Internațională (CPI) a declarat că există motive întemeiate să se considere că au fost comise crime împotriva umanității, în sensul articolul 7 din Statutul de la Roma, în Nigeria, de către gruparea Boko Haram, inclusiv ucideri și persecuții; |
Q. |
întrucât Nigeria are un sistem juridic complex, care combină dreptul comun, cel cutumiar cel religios, precum și mai multe niveluri de guvernare, ceea ce creează un mediu dificil pentru o exercitare adecvată a drepturilor omului; |
R. |
întrucât responsabilitatea, justiția, statul de drept și combaterea impunității reprezintă elementele esențiale care stau la baza eforturilor de pace și a soluționării conflictelor, a reconcilierii și a reconstrucției; |
S. |
întrucât pedeapsa capitală este legală în Nigeria; întrucât, în 2016, Nigeria a condamnat la moarte 527 de persoane, de trei ori mai mult decât în 2015; întrucât există un moratoriu de facto privind pedeapsa capitală începând din 2006, care a fost însă întrerupt în 2013 și 2016; |
T. |
întrucât Comisia Electorală Națională Independentă a Nigeriei a anunțat că alegerile prezidențiale și alegerile pentru Adunarea Națională vor avea loc la 16 februarie 2019; |
U. |
întrucât organizația Transparency International a plasat Nigeria pe locul 136 între cele 175 de țări din Indicele de percepție a corupției; |
V. |
întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Acordul de la Cotonou, UE poartă un dialog politic periodic cu Nigeria pe tema drepturilor omului și a principiilor democratice, inclusiv pe tema discriminării etnice, religioase și rasiale, |
1. |
este profund preocupat de intensificarea conflictelor interetnice dintre crescătorii de animale și agricultorii din regiunea Centurii de Mijloc, care au agravat problemele de securitate cu care se confruntă deja Nigeria, și regretă absența unui progres real în tratarea acestor chestiuni; |
2. |
condamnă categoric intensificarea violențelor împotriva creștinilor și musulmanilor din Nigeria, inclusiv atacurile împotriva instituțiilor religioase și a credincioșilor, cum ar fi recenta ucidere a cel puțin 48 de creștini din satele din Statul Plateau și bombardarea unei moschei în Mubi, în nord-estul Nigeriei, în care cel puțin 50 de persoane și-au pierdut viața; solicită președintelui Buhari și guvernului nigerian să își intensifice eforturile de a pune capăt violențelor, de a apăra dreptul nigerienilor de a-și practica în mod liber credința și de a proteja drepturile tuturor cetățenilor lor într-un mod mai riguros, în conformitate cu legile și Constituția țării; transmite condoleanțe familiilor tuturor victimelor violențelor în curs; reamintește, în plus, că până în anii '70, păstorii și agricultorii conviețuiau pașnic și regretă că violențele actuale, legate de accesul la terenuri și exacerbate de dispariția sistemelor eficiente de mediere, sunt descrise ca un conflict religios, ceea ce simplifică excesiv problema; |
3. |
invită insistent guvernul să se axeze pe respectarea drepturilor omului și a demnității umane în toate politicile, pentru a asigura coexistența pașnică între cetățenii, indiferent de religie, convingeri sau afilierea politică; |
4. |
invită insistent guvernul nigerian să negocieze un cadru de politică național care să protejeze atât interesele agricultorilor, cât și cele ale păstorilor, și solicită partenerilor internaționali să crească investițiile în prevenirea și soluționarea conflictelor intercomunitare dintre crescătorii de bovine și agricultori, susținând cooperarea prin inițiative comune de gestionare a resurselor economice și naturale; |
5. |
regretă violențele continue și atacurile din nordul Nigeriei, care au vizat comunitățile creștine; constată că Boko Haram a atacat indiscriminat musulmani, creștini și credincioși de alte confesiuni; |
6. |
ia act de faptul că armata nigeriană a recuperat o parte din teritoriu de la Boko Haram și i-a arestat pe unii dintre membrii organizației, însă acțiunile nemilitare ale guvernului pentru a stopa Boko Haram rămân în fază incipientă; |
7. |
invită insistent guvernul Buhari să își protejeze cetățenii împotriva terorismului, dar insistă și asupra faptului că aceste acțiuni trebuie să aibă loc în deplină concordanță cu respectarea drepturilor omului și a statului de drept; salută progresele guvernului Buhari în privința problemelor de securitate cu care se confruntă Nigeria și a combaterii corupției; își oferă, prin urmare, sprijinul pentru atingerea acestui obiectiv și pentru a tenta ruperea legăturii dintre practicile de corupție și terorism; |
8. |
reamintește, cu toate acestea, faptul că acțiunile guvernului împotriva Boko Haram și a altor organizații teroriste nu ar trebui să alimenteze și mai mult violențele; solicită, în acest sens, reformarea forțelor de securitate ale statului nigerian, inclusiv a poliției, precum și efectuarea unor anchete pentru a-i identifica pe cei vinovați de încălcări ale drepturilor omului, printre care execuțiile extrajudiciare, torturile, arestările arbitrare și abuzurile legate de extorcări; |
9. |
solicită insistent guvernului nigerian să abordeze cauzele care stau la baza violențelor, garantând drepturi egale pentru toți cetățenii și adoptând legi anti-discriminare; |
10. |
condamnă violența sexuală și de gen împotriva fetelor și femeilor și răpirile, căsătoriile forțate, violurile și utilizarea pentru atentate sinucigașe cu bombă a femeilor și a copiilor de către Boko Haram și alte grupări teroriste; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea pentru faptul că asistența umanitară inadecvată din taberele de refugiați a condus la niveluri ridicate de exploatare și abuzuri sexuale; |
11. |
solicită autorităților nigeriene să asigure asistența psihosocială necesară victimelor flagelului radicalizării, în special femeilor, copiilor și tinerilor, înainte de a-i reintegra în societate; solicită întreprinderea unor eforturi comune de către toți actorii internaționali pentru prevenirea radicalizării care conduce la extremismul violent, precum și pentru elaborarea unor programe de reabilitare și deradicalizare; |
12. |
încurajează realizarea unor progrese mai importante în combaterea corupției, care a afectat societatea nigeriană timp de decenii și este de părere că, în absența unor măsuri ferme de eradicare a acestor infracțiuni, agenda politică, economică și socială mai extinsă a guvernul Buhari nu poate fi îndeplinită; invită insistent autoritățile nigeriene să consolideze măsurile de combatere a corupției și subliniază că, dacă nu o vor face, acest lucru va conduce la ani de sărăcie, inegalitate, prejudicierea reputației, reducerea investițiilor externe și reducerea oportunităților de viață pentru cetățeni; reamintește că corupția conduce la nemulțumire față de instituțiile publice și la scăderea legitimității guvernelor în ochii cetățenilor; |
13. |
solicită creșterea eficienței și independenței sistemului judiciar din Nigeria, pentru a permite o utilizare eficace a justiției penale pentru combaterea violenței, terorismului și corupției; |
14. |
invită insistent autoritățile nigeriene să aplice un moratoriu privind pedeapsa capitală, în vederea abolirii acesteia; |
15. |
reamintește guvernului Nigeriei răspunderea sa de a se asigura că alegerile se desfășoară în conformitate cu obligațiile sale internaționale privind drepturile omului și de a lua toate măsurile necesare pentru ca alegerile să fie libere, transparente și credibile; |
16. |
invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să monitorizeze reintegrarea persoanelor returnate nigeriene din Libia și să se asigure că fondurile prevăzute din partea UE sunt cheltuite în mod eficace; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la aceste măsuri de reintegrare; |
17. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Președintelui Republicii Federale Nigeria, Președintelui Uniunii Africane, Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Parlamentului Panafrican și reprezentanților Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS). |
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/47 |
P8_TA(2018)0014
Cazurile activiștilor pentru drepturile omului Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk și călugărul tibetan Choekyi
Rezoluţia Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la cazurile activiștilor pentru drepturile omului Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk și călugărul tibetan Choekyi (2018/2514(RSP))
(2018/C 458/05)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cele din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (1), cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (2), cea din 24 noiembrie 2016 privind cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (3), cea din 15 decembrie 2016 privind cazurile Academiei budiste tibetane Larung Gar și cel al lui Ilham Tohti (4), și cea din 6 iulie 2017 privind cazurile laureatului Premiului Nobel Liu Xiaobo și al lui Lee Ming-che (5), |
— |
având în vedere parteneriatul strategic dintre UE și China, lansat în 2003, precum și Comunicarea comună din 22 iunie 2016 a Comisiei și a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) intitulată „Elemente ale unei noi strategii a UE privind China”, |
— |
având în vedere summitul UE-China, desfășurat la Bruxelles în perioada 1-2 iunie 2017, |
— |
având în vedere adoptarea unei noi legi privind securitatea națională de către Comitetul permanent al Congresului național popular chinez la 1 iulie 2015 și publicarea, la 5 mai 2015, a celui de-al doilea proiect al unei noi legi privind administrarea ONG-urilor străine, |
— |
având în vedere articolul 36 din Constituția Republicii Populare Chineze, care garantează tuturor cetățenilor dreptul la libertatea credinței religioase, precum și articolul 4, care consacră drepturile naționalităților minoritare, |
— |
având în vedere dialogul UE-China privind drepturile omului, lansat în 1995, precum și cea de-a 35-a rundă a acestuia organizată la Bruxelles la 22 și 23 iunie 2017, |
— |
având în vedere acordarea Premiul Saharov pentru libertatea de gândire lui Wei Jingsheng și lui Hu Jia în 1996 și, respectiv, 2008, |
— |
având în vedere declarația purtătorului de cuvânt pentru politica externă și de securitate comună/politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 27 decembrie 2017 privind sentințele lui Wu Gan și Xie Yang în China, |
— |
având în vedere Declarația locală din partea Delegației Uniunii Europene cu ocazia Zilei Internaționale a Drepturilor Omului, 8 decembrie 2017, |
— |
având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
— |
având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
— |
având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât promovarea și respectarea drepturilor universale ale omului, a democrației și a statului de drept ar trebui să rămână în centrul relației pe termen lung între UE și China, în concordanță cu angajamentul UE de a promova aceste valori în acțiunea sa externă și cu interesul exprimat de China pentru a adera la aceste valori în propria dezvoltare și în cooperarea internațională; |
B. |
întrucât de când președintele Xi Jinping a preluat puterea, situația drepturilor omului în China s-a deteriorat în continuare, guvernul intensificându-și ostilitatea față de opoziția pașnică, libertatea de exprimare și libertatea religioasă, precum și statul de drept; întrucât autoritățile chineze au reținut și pus sub acuzare sute de apărători ai drepturilor omului, avocați și jurnaliști; |
C. |
întrucât, la 26 decembrie 2017, o instanță din Tianjin l-a condamnat pe activistul Wu Gan la opt ani de închisoare în urma unor acuzații de acțiuni subversive împotriva puterii de stat; întrucât Wu Gan a militat în mod regulat cu privire la chestiuni sensibile legate de abuzul de putere al guvernului, atât online, cât și offline; întrucât, potrivit avocatului său, Wu Gan a respins un acord cu autoritățile, care i-ar fi acordat o pedeapsă cu suspendare în cazul în care și-ar fi recunoscut vinovăția; |
D. |
întrucât, chiar în aceeași zi, în Hunan, avocatul specializat în drepturile omului Xie Yang a fost, de asemenea, condamnat, însă a fost scutit de sancțiuni penale după ce, anterior, a pledat vinovat pentru acuzații de subversiune; întrucât Wu Gan a fost arestat cu mai multe luni înainte de represiunea fără precedent asupra avocaților din domeniul drepturilor omului și a apărătorilor drepturilor omului din 2015, care a condus la interogarea sau arestarea a sute de persoane la nivel național, inclusiv Xie Yang, în cursul mai multor săptămâni; întrucât există acuzații potrivit cărora Xie Yang a fost torturat, bătut și amenințat de anchetatori; |
E. |
întrucât, la 28 noiembrie 2017, Curtea intermediară din Yueyang l-a condamnat pe activistul pentru democrație Lee Ming-che la cinci ani de închisoare după ce l-a găsit vinovat de acuzația de „acțiuni subversive împotriva puterii de stat” și i-a retras toate drepturile politice în China timp de doi ani; întrucât este probabil ca mărturia publică a lui Lee Ming-che să fi fost obținută în urma presiunii exercitate de autoritățile chineze; întrucât Lee Ming-che a fost dat dispărut la 19 martie 2017, după ce a trecut din Macao în Zhuhai, în provincia Guangdong din China; |
F. |
întrucât Tashi Wangchuk, proprietar de magazin și susținător al drepturilor lingvistice din Tibet, a fost deținut la 27 ianuarie 2016, după ce a apărut într-un reportaj al New York Times susținând dreptul tibetanilor de a învăța și a studia în limba lor maternă; întrucât, în martie 2016, Tashi Wangchuk a fost acuzat de „incitare la separatism” și poate fi condamnat la până 15 ani de închisoare, deși a declarat în mod explicit pentru presă că nu a cerut independența Tibetului; |
G. |
întrucât, în 2015, călugărul tibetan Choekyi, de la mănăstirea Phurbu din județul Seda din Sichuan, a fost închis pentru că a sărbătorit ziua de naștere a lui Dalai Lama, liderul spiritual exilat; întrucât, după ce au fost acuzat, Choekyi a fost deținut pentru scurt timp într-o închisoare din județul Kangding din prefectura Ganzi și, în final, a fost trimis la închisoarea Mianyang din Sichuan pentru o sentință de patru ani; întrucât, potrivit surselor media, Choekyi avea probleme cu rinichii, icter și alte probleme de sănătate care s-au înrăutățit din cauza detenției; |
H. |
întrucât avocații din domeniul drepturilor omului au continuat să fie supuși intimidării și să fie deținuți, ca în cazul avocaților proeminenți Li Yuhan, care se află în detenție fără nicio formă de comunicare din noiembrie 2017, și Wang Quanzhang, care a fost arestat în iulie 2015, ținut în detenție fără a i se permite să comunice timp de mai mult de 800 de zile și, conform relatărilor, a fost supus torturii; întrucât apărătorii drepturilor omului care sunt petiționari și care călătoresc în principalele orașe pentru a ridica probleme locale sunt deținuți și încarcerați, ca de exemplu Li Xiaoling, care se află în detenție din iunie 2017, deși continuă să sufere de o formă gravă de glaucom; întrucât apărătorii drepturilor omului care oferă o platformă pentru petiționari și pentru alți apărători ai drepturilor omului, cum ar fi Ding Lingjie, Liu Feiyue și Zhen Jianghua, au fost, de asemenea, arestați; |
I. |
întrucât guvernul chinez a adoptat legi noi, în special Legea privind securitatea statului, Legea privind combaterea terorismului, Legea securității cibernetice, precum și Legea privind administrarea ONG-urilor străine, care consideră că activismul public și critica pașnică la adresa guvernului constituie amenințări la adresa securității de stat, întăresc cenzura, supravegherea și controlul indivizilor și grupurilor sociale și descurajează persoanele care luptă pentru drepturile omului; |
J. |
întrucât, în Cadrul strategic al UE și în Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, Consiliul se angajează că UE va promova democrația, statul de drept și drepturile omului în toate domeniile acțiunii sale externe, fără excepție” și „va pune drepturile omului în centrul relațiilor sale cu toate țările terțe, inclusiv cu partenerii săi strategici”, |
1. |
este în continuare deosebit de preocupat de abordarea guvernului chinez față de apărătorii drepturilor omului, activiști și avocați; reamintește Chinei de responsabilitățile care îi revin ca putere mondială și invită autoritățile de la Beijing să asigure, în orice împrejurare, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu Declarația Universală a Drepturilor Omului și cu alte instrumente internaționale privind drepturile omului semnate sau ratificate de China; îndeamnă autoritățile de la Beijing, de asemenea, să pună capăt tuturor actelor de hărțuire îndreptate împotriva tuturor apărătorilor drepturilor omului din țară, astfel încât aceștia să fie în măsură să își desfășoare activitatea fără restricții; |
2. |
îndeamnă autoritățile chineze să îi elibereze imediat și necondiționat pe toți apărătorii drepturilor omului, activiștii, avocații, jurnaliștii și petiționarii deținuți pentru activitatea lor în domeniul drepturilor omului și să înceteze reprimarea continuă a acestora, care se realizează sub formă de detenție, hărțuire judiciară și intimidare; |
3. |
solicită guvernului Republicii Populare Chineze să îl elibereze imediat și necondiționat pe Wu Gan, întrucât el a fost încarcerat doar pentru că și-a exercitat în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare și de întrunire și, până la eliberare, să se asigure că are în mod regulat acces nerestricționat la familia sa și la avocații pe care îi alege și că nu este supus torturii sau altor tratamente inumane; solicită o anchetare rapidă, eficientă și imparțială a torturii în China și cere ca cei responsabili să fie aduși în fața justiției; |
4. |
subliniază necesitatea de a ancheta acuzațiile de tortură ale lui Xie Yang; |
5. |
solicită autorităților chineze să îl elibereze imediat și necondiționat pe Lee Ming-che și, până la eliberarea sa, să se asigure că este protejat împotriva torturii sau a altor tratamente inumane și că are acces la familia sa, la avocații pe care îi alege și la îngrijiri medicale adecvate; |
6. |
își exprimă profunda îngrijorare cu privire la arestarea și detenția continuă a lui Tashi Wangchuk, precum și cu privire la dreptul său limitat la consiliere, la lipsa probelor împotriva sa și la existența unor nereguli în cadrul cercetării penale; solicită eliberarea imediată și necondiționată a lui Tashi Wangchuk; |
7. |
solicită autorităților chineze să îl elibereze imediat și necondiționat pe călugărul tibetan Choekyi; îndeamnă guvernul chinez să permită rudelor și avocaților pe care îi alege să îl viziteze și, în special, să îi ofere îngrijirile medicale adecvate; |
8. |
invită guvernul chinez să își respecte propria Constituție, în special articolul 4, care protejează minoritățile naționale; articolul 35, care protejează libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de întrunire, de asociere, de procesiune și de demonstrație; articolul 36, care recunoaște dreptul la libertatea credinței religioase; și articolul 41, care garantează dreptul de a critica și de a face sugestii cu privire la orice organ sau funcționar de stat; |
9. |
își reiterează apelul către guvernul Chinei de a colabora cu Sfinția Sa, Dalai Lama și cu reprezentanții săi, și își exprimă sprijinul pentru o soluționare pașnică a problemei Tibetului prin dialog și negocieri, în vederea acordării Tibetului o autonomie reală în cadrul Constituției chineze; |
10. |
condamnă, de asemenea, campaniile împotriva budismului realizate prin intermediul „educației patriotice”, inclusiv măsurile de preluare de către stat a administrării mănăstirilor budiste din Tibet; este îngrijorat de faptul că în China se abuzează de dreptul penal pentru a-i persecuta pe tibetani și pe budiști, activitățile lor religioase fiind asimilate „separatismului”; regretă faptul că mediul în care se practică budismul în Tibet s-a înrăutățit semnificativ după protestele tibetanilor din martie 2008, guvernul chinez adoptând o abordare mai invazivă asupra „educației patriotice”; |
11. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la adoptarea pachetului de legi privind securitatea și la impactul acestuia asupra minorităților din China, în special în ceea ce privește Legea privind combaterea terorismului, care ar putea conduce la sancționarea exprimării pașnice a culturii și religiei tibetane, precum și Legea privind administrarea ONG-urilor străine, care plasează grupurile pentru drepturile omului sub controlul strict al guvernului, întrucât aceasta constituie o abordare strict descendentă, în loc să încurajeze parteneriatul între guvernul local și central și societatea civilă; |
12. |
subliniază că autoritățile chineze trebuie să asigure că toate persoanele deținute fără drept de comunicare sunt imediat puse în contact cu membrii familiei și cu avocații lor, și că condițiile tuturor celor aflați în detenție respectă standardele stabilite în „Ansamblul de principii pentru protejarea tuturor persoanelor supuse unei forme oarecare de detenție sau încarcerare”, adoptat prin Rezoluția 43/173 a Adunării Generale a ONU din 9 decembrie 1988, inclusiv accesul la asistență medicală; |
13. |
este extrem de îngrijorat să afle despre acuzațiile de tortură ale activiștilor pentru drepturile omului; invită guvernul chinez, prin urmare, să respecte pe deplin interdicția absolută și inderogabilă a torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, în conformitate cu articolele 2 și 16 din Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (UNCAT), care a fost ratificată de China la 4 octombrie 1988; |
14. |
încurajează guvernul chinez ca, la împlinirea a 20 de ani de la semnarea sa, să ratifice Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și să asigure punerea în aplicare deplină a acestuia, inclusiv punând capăt tuturor practicilor abuzive și adaptându-și legislația în funcție de necesități; |
15. |
reamintește că este important ca Uniunea Europeană să ridice problema încălcării drepturilor omului în China, în special cazul minorităților din Tibet și Xinjiang, în toate dialogurile politice și privind drepturile omului cu autoritățile chineze, inclusiv în dialogurile anuale pe tema drepturilor omului, în concordanță cu angajamentul UE de a avea un mesaj solid, clar și unitar în privința acestei țări; regretă, cu toate acestea, lipsa de rezultate concrete în fiecare an a dialogului UE-China privind drepturile omului; reamintește, de asemenea, că, în procesul de reformă aflat în derulare și al implicării sale tot mai mari la nivel mondial, China a aderat la cadrul internațional pentru drepturile omului, semnând numeroase tratate internaționale privind drepturile omului; solicită, prin urmare, continuarea dialogului cu China în vederea onorării acestor angajamente; |
16. |
invită toate statele membre ale UE să adopte o abordare fermă, bazată pe valori față de China și se așteaptă ca acestea să nu ia inițiative unilaterale, nici să nu întreprindă acte care ar putea compromite coerența, eficacitatea și consecvența acțiunilor UE; amintește cu regret faptul că UE nu a reușit să prezinte o declarație cu privire la situația drepturilor omului în China la Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU de la Geneva în iunie 2017; salută adoptarea unei declarații la următoarea sesiune plenară, și se așteaptă ca UE să continue să menționeze China ca țară care necesită atenția Consiliului pentru Drepturile Omului în măsura în care refuză să se angajeze în reforme relevante privind drepturile omului; invită, de asemenea, UE și statele sale membre să ridice motive robuste de îngrijorare în cadrul viitoarei evaluări periodice universale pentru China și să garanteze, în special, că societatea civilă chineză poate participa liber la acest proces; |
17. |
invită VP/ÎR și statele membre să adopte concluziile Consiliului Afaceri Externe privind China, care subliniază importanța majoră a drepturilor omului în relația UE-China și oferă o idee clară privind îngrijorarea cu privire la tendințele negative din China în acest domeniu, precum și faptul că se așteaptă ca autoritățile chineze să ia anumite măsuri ca răspuns la acestea; subliniază faptul că aceste concluzii ar avea drept scop să angajeze cele 28 de state membre ale UE și instituțiile UE în vederea unui mesaj comun și a unei abordări comune cu privire la drepturile omului în China; |
18. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze. |
(1) JO C 378, 9.11.2017, p. 239.
(2) JO C 399, 24.11.2017, p. 92.
(3) Texte adoptate, P8_TA(2016)0444.
(4) Texte adoptate, P8_TA(2016)0505.
(5) Texte adoptate, P8_TA(2017)0308.
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/52 |
P8_TA(2018)0015
Republica Democratică Congo
Rezoluţia Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la Republica Democratică Congo (2018/2515(RSP))
(2018/C 458/06)
Parlamentul European,
— |
având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cea din 14 iunie 2017 (1), cea din 2 februarie 2017 (2) și cea din 1 decembrie 2016 (3), |
— |
având în vedere declarațiile Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, și ale purtătorului său de cuvânt, privind situația din RDC; |
— |
având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 9 noiembrie 2017 privind publicarea calendarului electoral în RDC, |
— |
având în vedere Rezoluția adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 29 septembrie 2017 privind asistența tehnică și consolidarea capacităților în domeniul drepturilor omului în RDC și raportul din octombrie 2017 al Secretarului General privind Misiunea Organizației Națiunilor Unite pentru stabilizare în RDC (MONUSCO), |
— |
având în vedere observațiile finale din 9 noiembrie 2017 din cadrul celei de-a patra evaluări periodice a punerii în aplicare a Pactului internațional al ONU cu privire la drepturile civile și politice de către RDC, |
— |
având în vedere Rezoluția 2348(2017) a Consiliului de Securitate al ONU privind reînnoirea mandatului MONUSCO, |
— |
având în vedere Decizia (CFSP) 2017/2282 din 11 decembrie 2017 a Consiliului de prelungire până la 12 decembrie 2018 a sancțiunilor împotriva persoanelor vinovate de violențe și încălcări grave ale drepturilor omului în RDC; |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 6 martie și 11 decembrie 2017 privind RDC, |
— |
având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind angajamentul UE față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe, |
— |
având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 15 iunie 2016 privind situația preelectorală și de securitate din RDC, |
— |
având în vedere faptul că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European i-a fost decernat în 2014 doctorului Denis Mukwege, |
— |
având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
— |
având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
— |
având în vedere Acordul de la Cotonou, |
— |
având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, |
— |
având în vedere Orientările privind libertatea de asociere și de întrunire ale Comisiei africane pentru drepturile omului și popoarelor, din mai 2017, |
— |
având în vedere Constituția RDC, adoptată la 18 februarie 2006, |
— |
având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
A. |
întrucât, la un an după semnarea acordului Saint-Sylvestre la 31 decembrie 2016, situația generală în RDC continuă să se deterioreze în întreaga țară, având loc represiuni violente, omoruri și încălcări frecvente ale drepturilor omului; întrucât 2017 a fost unul dintre cei mai violenți ani din istoria recentă a RDC; |
B. |
întrucât ONU a clasificat situația din RDC ca având nivelul 3 de urgență umanitară, cel mai ridicat nivel; întrucât, la 8 martie 2017, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, a solicitat crearea unei comisii de anchetă pentru investigarea violențelor din provincia Kasai; |
C. |
întrucât criza politică s-a adâncit în urma refuzului președintelui Kabila de a se retrage în 2016, la încheierea mandatului său constituțional; întrucât, în temeiul Acordului Saint-Sylvestre la care s-a ajuns sub auspiciile Conferinței Episcopale Naționale din Congo (CENCO), s-a convenit să se organizeze alegeri până în decembrie 2017; întrucât acest termen nu a fost respectat și întrucât Comisia electorală națională independentă (CENI) a anunțat că alegerile vor avea loc la 23 decembrie 2018; |
D. |
întrucât CENI a demarat pregătirile de ordin logistic pentru alegeri, inclusiv în ceea ce privește aspectele bugetare și registrul electoral; |
E. |
întrucât protestelor împotriva situației politice li s-a răspuns cu rezistență de o violență extremă din partea forțelor sprijinite de guvern; |
F. |
întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) a luat act de „intenția deliberată de suprimare a drepturilor civile și politice” de către forțele de securitate, inclusiv de folosirea muniției de război, a gazelor lacrimogene și a gloanțelor de cauciuc împotriva civililor, inclusiv a copiilor de altar, refuzându-se accesul ONU în spitale, morgi și centre de detenție și împiedicându-se observarea protestelor de către ONU; |
G. |
întrucât RDC nu a ratificat Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța; |
H. |
întrucât continuă confruntările armate între armata congoleză și milițiile locale, în special în Kasai; întrucât acest lucru a dus la o criză umanitară gravă, incluzând omoruri, tortură, violuri, distrugerea de locuințe, unități medicale și școli și descoperirea a 40 de gropi comune în Kasai; întrucât nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește aducerea în fața justiției a autorilor acestor acte; |
I. |
întrucât în RDC se înregistrează cel mai mare număr la nivel mondial de noi persoane strămutate în interiorul țării din cauza conflictelor; întrucât, din ianuarie 2017, peste 1,9 milioane de persoane au fost strămutate în interiorul RDC, numărul total al persoanelor strămutate în această țară ajungând la 4,25 milioane, în principal în provinciile Kasai, Tanganyika și Kivu; întrucât RDC găzduiește, de asemenea, refugiați care fug din Burundi, Republica Centrafricană și Sudanul de Sud; întrucât UE a disponibilizat 5 milioane EUR în ajutoare de urgență pentru victimele violențelor din Kasai; |
J. |
întrucât, în martie 2017, numărul trupelor din cadrul misiunii MONUSCO a fost redus, iar în iunie 2017 bugetul său a fost micșorat cu 8 %; |
K. |
întrucât autoritățile din RDC au hărțuit în mod sistematic organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului, printre care Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, biserica catolică și Comité Laïc de Coordination (CLC); întrucât, potrivit grupurilor pentru protecția drepturilor omului, cel puțin 358 de prizonieri politici sunt reținuți în RDC; |
L. |
întrucât pe 29 și 30 decembrie 2017, șapte apărători ai drepturilor omului, Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji și Arciel Beni, toți fiind membri ai mișcării societății civile Filimbi, au fost arestați și reținuți fără mandat de arestare și întrucât nu se știe unde se află un alt apărător al drepturilor omului, Palmer Kabeya; |
M. |
întrucât numărul răpirilor și atacurilor asupra lucrătorilor umanitari și forțelor de menținere a păcii este în creștere, organizațiile umanitare fiind astfel obligate să întârzie furnizarea ajutoarelor și să-și suspende activitățile; |
N. |
întrucât trei proiecte de legi prezentate în cadrul Adunării Naționale din Congo, privind reglementarea organizațiilor neguvernamentale, apărătorii drepturilor omului și combaterea terorismului, contravin, în forma lor actuală, standardelor regionale și internaționale în materie de drepturile omului și reprezintă o amenințare fără precedent la adresa funcționării independente a societății civile în Congo; |
O. |
întrucât UE a prelungit până în decembrie 2018 măsurile restrictive împotriva unor persoane, adoptate ca răspuns la obstrucționarea procesului electoral și la încălcări ale drepturilor omului, |
1. |
își exprimă din nou profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea situației umanitare, politice și de securitate din RDC; condamnă ferm toate încălcările drepturilor omului și actele de violență, în special împotriva demonstranților pașnici, inclusiv interzicerea demonstrațiilor publice pașnice și politicile de intimidare, arestare și reținere a oricăror voci disidente; invită autoritățile congoleze să procedeze la eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință și să efectueze o anchetă independentă cu privire la reprimarea violentă a demonstrațiilor din decembrie 2017 și la gropile comune descoperite; |
2. |
reamintește că guvernul RDC este principalul responsabil de protejarea populației civile de pe teritoriul său și din jurisdicția sa, inclusiv față de crime de război și de crime împotriva umanității; |
3. |
își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dovezile prezentate de organizațiile de apărare a drepturilor omului, în special cu privire la raportul de anchetă din decembrie 2017 al Federației internaționale pentru drepturile omului (FIDH) referitor la masacrele din Kasai, potrivit căruia forțele de securitate congoleze și milițiile sprijinite de guvern aplică o „strategie deliberată de teroare și distrugere, care a condus la crime împotriva umanității” în provincia Kasai; îndeamnă Curtea Penală Internațională (CPI) și ONU să investigheze aceste afirmații; |
4. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la situația femeilor și a copiilor în RDC; condamnă ferm folosirea violului, a violenței sexuale și a torturii; este alarmat de acuzațiile privind recrutarea ilegală și utilizarea copiilor soldați de către milițiile sprijinite de guvernul congolez și consideră că eliminarea practicii utilizării copiilor soldați trebuie să fie o prioritate pentru autoritățile congoleze și comunitatea internațională; |
5. |
regretă profund faptul că nu fost organizate alegeri înainte de data-limită din 2017; reamintește responsabilitatea autorităților și instituțiilor congoleze de a pune efectiv în aplicare noul calendar electoral în conformitate cu Constituția congoleză și cu acordul Saint-Sylvestre; insistă asupra faptului că trebuie organizate alegeri prezidențiale și legislative transparente, libere și echitabile la 23 decembrie 2018; reamintește că CENI trebuie să fie o instituție independentă, imparțială și incluzivă și solicită guvernului RDC să asigure furnizarea de resurse suficiente; solicită, în plus, CENI și guvernului să introducă termene-limită trimestriale în ceea ce privește calendarul electoral, pentru a monitoriza progresele înregistrate și ca dovadă a angajamentului guvernului de a organiza alegeri; reamintește că numai desfășurarea de alegeri credibile oferă o cale pentru ieșirea din criză; |
6. |
subliniază că opozanții aflați în exil trebuie să se poată întoarce în siguranță și fără condiții și că fiecare cetățean trebuie să aibă dreptul de a candida la alegeri; salută crearea, cu participarea Uniunii Africane (UA), Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF), Comunității de Dezvoltare a Africii Australe (SADC) și Organizației Națiunilor Unite, a unei echipe de experți coordonate, însărcinată cu sprijinirea punerii în aplicare a procesului electoral și cu facilitarea mobilizării asistenței financiare, logistice și tehnice pentru RDC; sprijină contribuția UE la procesul electoral din RDC și invită UE să condiționeze orice finanțare electorală de aplicarea de către guvernul congolez a unor măsuri concrete care să arate voința politică demonstrabilă de a organiza alegeri la 23 decembrie 2018, inclusiv, în special, publicarea unui buget electoral realist, precum și garanții privind toate drepturile și libertățile fundamentale pentru toate partidele politice și organizațiile societății civile; |
7. |
condamnă cu fermitate toate formele de hărțuire și amenințare împotriva societății civile și a ONG-urilor; este deosebit de îngrijorat cu privire la ultimele amenințări cu moartea împotriva reprezentanților FIDH și ai organizațiilor asociate; îndeamnă autoritățile și forțele de securitate din RDC să respecte pe deplin cerințele prevăzute în Acordul de la Cotonou și în acordul Saint-Sylvestre, în special dreptul persoanelor de a-și exercita libertatea de exprimare și libertatea de întrunire și de a demonstra; invită autoritățile congoleze să ratifice cu prima ocazie Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța; |
8. |
denunță proiectele de lege prezentate în cadrul Adunării Naționale din Congo privind reglementarea ONG-urilor, a apărătorilor drepturilor omului și a combaterii terorismului; îndeamnă autoritățile congoleze să respecte pe deplin garanțiile procedurale legislative și să alinieze proiectele de lege la standardele internaționale și regionale pentru protecția și promovarea drepturilor omului; |
9. |
îndeamnă UE, statele sale membre și comunitatea internațională să crească sprijinul acordat apărătorilor drepturilor omului și protecția acestora; invită autoritățile din RDC să ancheteze și să aducă în fața justiției persoanele care atacă apărătorii drepturilor omului și reprimă protestele democratice; |
10. |
salută anunțul făcut de Secretarul General al ONU cu privire la o anchetă referitoare la atacul din 7 decembrie 2017 al miliției Forțelor Democrate Aliate asupra trupelor MONUSCO, care s-a soldat cu moartea a 15 soldați din forțele de menținere a păcii în provincia Kivu de Nord; |
11. |
își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele reduceri ale bugetului și numărului trupelor ONU; invită Consiliul de Securitate al ONU și statele membre ale ONU să se asigure că MONUSCO beneficiază de o finanțare adecvată pentru a-și îndeplini sarcinile care îi sunt încredințate în cadrul mandatului său; reamintește că mandatul MONUSCO include contribuția la protecția civililor și sprijinirea punerii în aplicare a acordului politic; |
12. |
îndeamnă UE și statele sale membre să acorde prioritate valorilor legate de drepturile omului; reamintește importanța tragerii la răspundere a persoanelor vinovate de abuzuri împotriva drepturilor omului și de alte fapte care subminează soluționarea pașnică a conflictului din RDC; salută, în această privință, utilizarea sancțiunilor specifice de către UE și invită UE să ia în calcul folosirea unor mijloace suplimentare, astfel cum se prevede în Acordul de la Cotonou, dacă situația continuă să se deterioreze și nu se înregistrează progrese semnificative în direcția găsirii unei soluții pașnice; |
13. |
reamintește că în aprilie 2015, Ibrahim Thiaw, directorul executiv adjunct al Programului ONU pentru Mediu, a declarat că anual sunt exploatate resurse naturale în valoare de peste un miliard de dolari și că majoritatea profiturilor obținute – până la 98 % – ajung la concernele internaționale, în timp ce restul de 2 % sunt folosite pentru a finanța grupări armate interne; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile care se impun împotriva întreprinderilor europene care nu respectă standardele internaționale sau care nu oferă indemnizații adecvate victimelor încălcărilor drepturilor omului care sunt comise sub responsabilitatea lor directă sau indirectă; solicită punerea rapidă în aplicare a acordului convenit între statele membre la 15 iunie 2016 referitor la regulamentul UE privind minereurile din zonele de conflict (Regulamentul (UE) 2017/821 (4)), precum și continuarea lucrărilor la nivelul UE și al ONU pentru dezvoltarea unei legislații internaționale în acest domeniu; |
14. |
își reiterează sprijinul pentru UA, OIF și SADC, precum și, în special, pentru Angola, ca facilitatori ai dialogului politic în RDC și în întreaga regiune; |
15. |
se arată alarmat cu privire la escaladarea epidemiei de holeră și solicită ajutoare umanitare crescute pentru a o combate; îndeamnă UE și statele sale membre să mărească ajutorul financiar și umanitar acordat prin intermediul unor organizații de încredere, pentru a răspunde nevoilor urgente ale populației; |
16. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, Consiliului de miniștri și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și președintelui, prim-ministrului și Parlamentului Republicii Democratice Congo. |
(1) Texte adoptate, P8_TA(2017)0264.
(2) Texte adoptate, P8_TA(2017)0017.
(3) Texte adoptate, P8_TA(2016)0479.
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/57 |
P8_TA(2018)0018
Punerea în aplicare în statele membre a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor
Rezoluţia Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la punerea în aplicare în statele membre a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (2017/2039(INI))
(2018/C 458/07)
Parlamentul European,
— |
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (1), |
— |
având în vedere Regulamentul (UE) 2015/779 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (2), |
— |
având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (3), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016, intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646), |
— |
având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene (CCE) nr. 3/2015 din martie 2015 intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”, |
— |
având în vedere Raportul special al CCE nr. 5/2017 din martie 2017 intitulat: „O evaluare a Garanției pentru tineret și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor”, |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la controlul cheltuielilor și monitorizarea raportului cost-eficacitate al Garanției pentru tineret a UE (4), |
— |
având în vedere analiza aprofundată din 3 februarie 2016 a departamentului său tematic pentru afaceri bugetare intitulată „Evaluarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor”, |
— |
având în vedere propunerea Comisiei din 10 iunie 2016 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții de competențe (COM(2016)0382), |
— |
având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (5), |
— |
având în vedere Recomandarea Consiliului din 10 martie 2014 privind un cadru de calitate pentru stagii, |
— |
având în vedere Carta socială europeană, protocolul adițional la aceasta și versiunea sa revizuită, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999, |
— |
având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2030 (ODD), în special ODD 8 „Promovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a ocupării forței de muncă depline și productive, precum și a muncii decente pentru toți”, care au fost adoptate de ONU în 2015 și care se aplică întregii lumi, inclusiv UE, |
— |
având în vedere raportul din 22 iunie 2015 redactat de Jean-Claude Juncker, în strânsă cooperare cu Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi și Martin Schulz, privind finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” („Raportul celor cinci președinți”), documentele de reflecție ale Comisia din 26 aprilie 2017 privind dimensiunea socială a Europei și din 31 mai 2017 privind aprofundarea Uniunii monetare europene, și Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei, |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 privind instituirea unui Pilon european al drepturilor sociale (COM(2017)0250) și Recomandarea (UE) 2017/761 a Comisiei din 26 aprilie 2017 privind Pilonul european al drepturilor sociale (6), |
— |
având în vedere activitatea și cercetarea realizate de Eurofound, Cedefop, Organizația Internațională a Muncii (OIM), Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Confederația Europeană a Sindicatelor (CES) și Institutul European al Sindicatelor, Confederația întreprinderilor europene (BUSINESSEUROPE), Uniunea Europeană a Artizanatului și a Întreprinderilor Mici și Mijlocii (UEAPME), Centrul European al Angajatorilor și Întreprinderilor care oferă Servicii Publice, Eurocities și Forumul European de Tineret, |
— |
având în vedere discursul președintelui Juncker privind starea Uniunii din 13 septembrie 2017, Foaia de parcurs pentru o Uniune mai unită, mai puternică și mai democratică (proiectul de program de lucru al Comisiei până la sfârșitul lui 2018) și scrisoarea de intenție adresată de Comisie președintelui Antonio Tajani și prim-ministrului estonian, Jüri Ratas, din 13 septembrie 2017, |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0406/2017), |
A. |
întrucât criza economică și financiară au făcut ca rata șomajului în rândul tinerilor să atingă un nivel record, ajungând de la 15 %, în 2008, la 24 %, la începutul lui 2013, această rată medie mascând diferențe enorme între diferitele state membre și regiuni; întrucât ratele șomajul în rândul tinerilor în 2013 au fost de aproximativ 10 % în Germania, Austria și Țările de Jos dar au atins un nivel record de 40 % în Italia, Spania, Croația și Grecia sau au depășit cu mult acest procentaj; |
B. |
întrucât măsurile care au vizat reducerea cheltuielilor publice au avut un impact negativ direct, în special asupra tineretului, din cauza reducerilor de fonduri efectuate în domeniul educației, al formării, al creării de locuri de muncă și al serviciilor de asistență; |
C. |
întrucât politicile care afectează tinerii au fost elaborate fără implicarea tinerilor respectivi și a reprezentanților acestora; |
D. |
întrucât perioadele îndelungate de șomaj riscă să îi marginalizeze și să îi excludă pe tineri din societate, să îi facă să se simtă izolați și pot lasă „sechele”, ceea ce înseamnă că există mai multe șanse ca aceștia să se afle din nou în șomaj și să se confrunte cu salarii inferioare și perspective de carieră mai puțin bune pe tot parcursul vieții lor active; întrucât ținerea la distanță a tinerilor reprezintă o pierdere a investițiilor publice și private, care duce la generalizarea nesiguranței locului de muncă și la erodarea competențelor, având în vedere că este însoțită implicit de neutilizarea și vulnerabilizarea potențialului uman; |
E. |
întrucât, în 2012, unul din trei lucrători europeni era fie supracalificat, fie subcalificat pentru locul de muncă (7); întrucât, în general, tinerii angajați sunt mai susceptibili de a ocupa locuri de muncă sub nivelul calificării lor formale, fiind, totodată, și mai predispuși în raport cu lucrătorii mai în vârstă să aibă locuri de muncă mai puțin corelate cu competențele lor; |
F. |
întrucât lucrătorii tineri prezintă un risc mai ridicat de a ocupa un loc de muncă precar; întrucât șansele de a ocupa un loc de muncă cu dezavantaje multiple sunt de două ori mai mari pentru lucrătorii cu vârsta sub 25 de ani decât pentru lucrătorii cu vârsta de 50 de ani sau mai mult (8); |
G. |
întrucât tranziția cu succes de la școală la muncă și de la inactivitate la muncă și un prim loc de muncă adevărat emancipează și motivează tinerii, ajutându-i să își dezvolte competențele personale și profesionale pentru a putea deveni cetățeni independenți, a avea încredere în ei și a-și demara cu succes cariera; |
H. |
întrucât, după ce a atins un nivel record de 24 % în 2013, rata șomajului în rândul tinerilor în UE-28 a scăzut în mod constant, ajungând sub pragul de 17 % în 2017; întrucât nivelul șomajului în rândul tinerilor rămâne ridicat, în doar câteva state membre (Austria, Republica Cehă, Țările de Jos, Malta, Ungaria și Germania) înregistrându-se o rată a șomajului în rândul tinerilor de sub 11 %, și întrucât există mari discrepanțe între statele membre; |
I. |
întrucât o analiză a defalcării pe sexe a muncii cu normă întreagă și cu fracțiune de normă în Europa arată că disparitatea de gen a persistat în perioada cuprinsă între 2007 și 2017, în care bărbații continuă să reprezinte aproximativ 60 % dintre angajații cu normă întreagă cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani și aproximativ 40 % dintre angajații cu fracțiune de normă din aceeași grupă de vârstă; |
J. |
întrucât, potrivit datelor statistice, din păcate, rata șomajului în rândul tinerilor este, în general, aproximativ de două ori mai mare decât rata generală medie a șomajului, atât în perioadele de creștere economică, cât și în timpul recesiunilor; |
Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și Garanția pentru tineret
K. |
întrucât, la 22 aprilie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare prin care a instituit Garanția pentru tineret (YG), prin care statele membre se angajează să pună la dispoziția tinerilor o ofertă de angajare de calitate, formare continuă, o ucenicie sau un stagiu în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la ieșirea din sistemul de învățământ formal; |
L. |
întrucât, având în vedere că eforturile a numeroase state membre în lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor, nu au fost încununate de succes prin aplicarea regulamentelor și posibilităților disponibile până acum, acestea ar trebui să pună un accent mai mare pe utilizarea eficace a fondurilor și a instrumentelor disponibile în cadrul Fondului social european (FSE); |
M. |
întrucât, în februarie 2013, Consiliul a aprobat crearea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), ca principal instrument bugetar al Uniunii – legat de FSE – care are scopul de a ajuta regiunile din statele membre care se confruntă cu rate deosebit de ridicate ale șomajului în rândul tinerilor, în special prin introducerea unor sisteme de garanție pentru tineret; |
N. |
întrucât YG este un angajament asumat la nivelul întregii Uniuni, în timp ce YEI vizează statele membre și regiunile în care rata șomajului în rândul tinerilor este de peste 25 %, cu un total de 20 de state membre care îndeplinesc integral sau parțial condițiile pentru a putea beneficia de aceasta; |
O. |
întrucât s-a încercat o mobilizare rapidă a fondurilor printr-o concentrare la începutul perioadei, pentru 2014 și 2015, a bugetului Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pentru maximizarea impactului măsurilor finanțate prin YEI; întrucât, din cauza întârzierilor în punerea în aplicare la nivel național și regional, concentrarea eforturilor la începutul perioadei s-a dovedit, în sine, a fi o măsură insuficientă; întrucât, în 2015, rata de prefinanțare a fost ridicată în mod condiționat de la 1 % la 30 % și majoritatea statelor membre eligibile au aplicat această măsură cu succes; |
P. |
întrucât una dintre principalele ambiții ale YEI și ale YG este de a-i ajuta pe tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), care sunt expuși celui mai ridicat risc de excluziune, ținând cont în același timp de faptul că termenul „NEET” acoperă diverse subgrupuri de tineri cu diverse nevoi; |
Q. |
întrucât scopul YG este de a permite integrarea sustenabilă a NEET pe piața muncii, propunând o formulă personalizată, care să conducă la o ofertă de calitate și să crească capacitatea de inserție profesională a tinerilor, sprijinind tinerii, în același timp, într-un context mai larg, în tranziția de la școală la muncă și în soluționarea problemei necorelării competențelor pe piața muncii; întrucât statele membre trebuie să elaboreze strategii de comunicare corespunzătoare în acest sens; |
R. |
întrucât, în 2015, OIM a estimat costul punerii în aplicare a YG în toate statele membre ale UE-28 la 45 miliarde EUR; întrucât YEI a beneficiat, pentru perioada de programare 2014-2020, de un buget modest de 6,4 miliarde EUR, scopul fiind acela de a completa finanțarea la nivel național, și nu de a o înlocui; |
S. |
întrucât Comisia a propus majorarea cu 1 miliard EUR a bugetului YEI, care să corespundă unor angajamente FSE cu valoare identică, în cadrul revizuirii cadrului financiar multianual (CFM) pentru perioada 2017-2020; întrucât, ca urmare a unui acord între Parlament și Consiliu, cifra a crescut la 1,2 miliarde EUR; întrucât, la 5 septembrie 2017, Parlamentul a adoptat proiectul de buget rectificativ nr. 3/2017 pentru a prevedea 500 milioane EUR suplimentare pentru YEI în 2017, sumă finanțată din marja globală pentru angajamente, exprimându-și, de asemenea, regretul față de întârzierea din procedura bugetară pentru anul 2017 cauzată de blocarea și aprobarea cu întârziere de către Consiliu a revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual; |
T. |
întrucât, în primul său Raport special privind YG, CCE a împărtășit preocupările sale în ceea ce privește adecvarea finanțării inițiativei (atât la nivel european, cât și național), definirea unei „oferte de calitate”, lipsa unei strategii cu etape și obiective clare și monitorizarea și raportarea rezultatelor; întrucât CCE a atras, de asemenea, atenția asupra eșecului înregistrat în aplicarea strategiei de parteneriat, prevăzută în Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013, în dezvoltarea YG; |
U. |
întrucât sunt necesare mecanisme cu adevărat eficace pentru discutarea și soluționarea dificultăților întâmpinate la punerea în aplicare a schemelor YG și un angajament ferm al statelor membre de a pune în aplicare pe deplin YG, ținând seama în special de condițiile locale și stimulând îmbunătățirea competențelor, prin punerea în aplicare a unor structuri de evaluare adecvate și flexibile; |
V. |
întrucât Raportul special al CCE privind YG a identificat câteva criterii comune pentru ceea ce constituie o „ofertă de calitate”, Slovacia conferind definiției acesteia caracter juridic obligatoriu, ele cuprinzând dispoziții privind timpul minim de lucru și sustenabilitatea ocupării forței de muncă după încetarea sprijinului YEI, luând în considerare starea de sănătate a beneficiarului; |
W. |
întrucât, în cel de-al doilea Raport special al său privind YEI și YG publicat recent și elaborat pe baza unui eșantion de șapte state membre, CCE a împărtășit preocupările sale legate de dificultățile întâmpinate pentru a avea acces la date complete și de progresele limitate înregistrate în punerea în aplicare a YG, ale cărei rezultate nu se ridică la nivelul așteptărilor; întrucât YEI și YG reprezintă în continuare unele dintre cele mai inovatoare și ambițioase răspunsuri politice la problema șomajului în rândul tinerilor, în urma crizei economice, și ar trebui, prin urmare, să beneficieze de un sprijin financiar și politic continuu din partea instituțiilor europene, naționale și regionale în vederea punerii lor în aplicare în anii următori; |
X. |
întrucât raportul cost-eficacitate al YEI și scopul final al YG de a ajuta tinerii să obțină locuri de muncă sustenabile pot fi atinse doar dacă operațiunile sunt monitorizate în mod corespunzător, pe baza unor date fiabile și comparabile, dacă programele sunt axate pe rezultate și dacă se fac ajustări în cazurile în care se detectează măsuri ineficace și costisitoare; |
Y. |
întrucât statele membre trebuie să depună eforturi mai mari pentru a-i sprijini și a-i sensibiliza pe tinerii cei mai îndepărtați și complet izolați de piața forței de muncă, cum ar fi tinerii cu dizabilități; |
Z. |
întrucât YEI și YG unt menite să joace un rol central în respectarea principiilor-cheie ale pilonului european al drepturilor sociale; |
AA. |
întrucât, în discursul său din 2017 privind starea Uniunii, președintele Comisiei, Jean-Claude Juncker, nu a făcut nicio referire la situația șomajului în rândul tinerilor în Europa, care rămâne alarmantă; întrucât în scrisoarea de intenție care însoțește discursul din 2017 privind starea Uniunii, se recunoaște contribuția YG la crearea de locuri de muncă în UE; întrucât combaterea șomajului și, în special, a șomajului în rândul tinerilor, ar trebui să rămână o prioritate pentru acțiunea la nivelul UE; |
AB. |
întrucât au fost semnalate întârzieri la plata către tineri a ajutoarelor prevăzute în virtutea măsurilor finanțate de YEI, aceste întârzieri fiind cauzate adesea de înființarea târzie a autorităților de management sau de capacitatea administrativă insuficientă a autorităților naționale sau regionale; |
AC. |
întrucât măsurile adoptate în cadrul YEI și YG, cum ar fi stagiile de practică și stagiile de formare, ar trebui să faciliteze tranziția către piața forței de muncă și nu ar trebui să înlocuiască niciodată contractele de muncă obișnuite; |
AD. |
întrucât, în cazul tinerelor femei din zonele rurale, formele de muncă ilegale sau neînregistrarea lor ca șomere face ca datele statistice să fie imprecise și creează disparități în materie de pensii; întrucât această practică are o influență negativă asupra întregii societăți și, în special, asupra bunăstării femeilor, asupra altor forme de asigurări sociale și a evoluției în carieră sau a oportunităților viitoare de angajare; |
AE. |
întrucât 16 milioane de tineri din categoria NEET s-au înscris în programele YG și întrucât YEI a oferit sprijin direct pentru mai mult de 1,6 milioane de tineri în UE; |
AF. |
întrucât, în cadrul YEI, statele membre au adoptat peste 132 de măsuri în domeniul pieței muncii destinate tinerilor; |
AG. |
întrucât 75 % din totalul bugetului YEI a fost angajat, iar 19 % a fost deja investit de către statele membre, ceea ce face ca YEI să aibă rata de execuție bugetară cea mai mare dintre fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
AH. |
întrucât, din mai multe rapoarte privind punerea în aplicare a YEI, reiese că, în pofida preocupărilor privind adecvarea finanțării și a estimărilor privind investițiile totale necesare, resursele disponibile sunt canalizate cu succes pentru a răspunde nevoilor regionale, vizând regiuni și grupuri de beneficiari specifice; |
AI. |
întrucât, de la introducerea strategiei europene privind ocuparea forței de muncă, în 1997, Comisia a sprijinit o serie de măsuri destinate să îmbunătățească perspectivele tinerilor în materie de ocupare a unui loc de muncă și educație (9); întrucât, în urma crizei, eforturile UE s-au concentrat îndeosebi asupra YG și YEI; |
AJ. |
întrucât YG este finanțată de FSE, de bugetele naționale și de YEI, în timp ce YEI poate finanța furnizarea directă de locuri de muncă, ucenicii, stagii sau educație continuă pentru grupul-țintă al YEI în regiunile eligibile; întrucât intervenția YEI nu are o durată prestabilită, în timp ce YG impune să se propună o ofertă în termen de patru luni; |
AK. |
întrucât YG a dus la realizarea unor reforme structurale în statele membre, menite să promoveze, în special, alinierea modelelor lor de educație și formare la piața muncii pentru a atinge obiectivele YG; |
AL. |
întrucât factorii externi, precum situația economică sau modelul de producție specific fiecărei regiuni, influențează perspectivele de atingere a obiectivelor stabilite în YG; |
Introducere
1. |
consideră că YG trebuie să fie un prim pas către nevoile tinerilor în materie de ocupare a forței de muncă; reamintește că angajatorii au obligația de a se implica în procesul de oferire de programe de formare profesională accesibile, locuri de muncă la nivel de începător și stagii de practică de calitate pentru tineri; |
2. |
subliniază că aspectul calitativ al muncii decente pentru tineri nu trebuie să fie compromis niciodată; subliniază că standardele fundamentale de muncă și alte standarde legate de calitatea muncii, cum ar fi timpul de lucru, salariul minim, securitatea socială și securitatea și sănătatea în muncă, trebuie să reprezinte considerente esențiale în cadrul eforturilor depuse; |
3. |
ia act de divergențele semnificative în materie de performanțe economice în UE-28, fie că este vorba de creșterea economică, fie de creșterea gradului de ocupare a forței de muncă, ceea ce impune o reacție politică decisivă; recunoaște că anumite state membre au rămas în urmă în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor structurale necesare; ia act de faptul că politicile economice sănătoase, precum și politicile de ocupare a forței de muncă și de investiții, care țin în definitiv de competența statelor membre, sunt cele care creează locuri de muncă; își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul pe termen lung asupra dezvoltării economice a regiunilor care se confruntă cu un exod al creierelor în cazul persoanelor cu studii superioare; |
4. |
reamintește că, potrivit normelor de punere în aplicare a YEI, statele membre trebuie să aleagă între diferite modalități de implementare (un program exclusiv, axe prioritare în cadrul unui program operațional existent sau un program care face parte din mai multe axe prioritare); subliniază că, având în vedere diferitele opțiuni de punere în aplicare și pe baza rezultatelor obținute, este necesar un schimb de bune practici pentru a ține seama de acestea în viitoarele etape ale programului; |
5. |
ia act cu îngrijorare de faptul că Raportul special al CCE nr. 5/2017 subliniază că există riscul ca finanțarea UE să înlocuiască pur și simplu finanțarea națională, mai degrabă decât să creeze valoare adăugată; reamintește că, conform principiului adiționalității fondurilor, YEI urmărește să completeze finanțarea națională și nu să înlocuiască finanțarea și politicile proprii ale statelor membre destinate să combată șomajul în rândul tinerilor; subliniază că bugetul YEI nu poate oferi tuturor tinerilor o ofertă de angajare de calitate, educație continuă, o ucenicie sau un stagiu în termen de patru luni de la pierderea locului de muncă sau de la ieșirea din sistemul de învățământ formal și nu a fost conceput în acest scop; |
6. |
subliniază că este necesar ca YEI să favorizeze, în special, reformele politice, precum și o mai bună coordonare în domeniile ocupării forței de muncă și educației, mai ales în statele membre în care se înregistrează rate ridicate ale șomajului în rândul tinerilor, pentru a se asigura că aceste state membre introduc strategii integrate, globale și pe termen lung de luptă împotriva șomajului în rândul tinerilor, care să vizeze creșterea capacității lor de ocupare a forței de muncă, să le ofere perspective mai bune și să le permită să găsească un loc de muncă sustenabil, mai degrabă decât să mențină o serie de politici (existente) fragmentate; consideră că YEI și YG sunt instrumente puternice de combatere a excluziunii sociale a grupurilor de tineri celor mai marginalizate; consideră că este important să se depună eforturi în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020 în domeniul ocupării forței de muncă, al abandonului școlar și al excluziunii sociale; |
7. |
reamintește că, în urma Recomandării Consiliului referitoare la instituirea unei Garanții pentru tineret, s-au stabilit șase orientări care să stea la baza sistemelor de garanție pentru tineret: crearea de abordări bazate pe parteneriate, intervenție și activare rapidă, măsuri de sprijin care să permită integrarea pe piața muncii, utilizarea fondurilor Uniunii, evaluarea și îmbunătățirea continuă a sistemului și punerea lui rapidă în aplicare; subliniază că, potrivit rapoartelor de evaluare, foarte puține state membre au furnizat date cu privire la aceste aspecte și evaluări complete ale acestora; |
8. |
subliniază că ar trebui să se investească mai mult atât în mobilitatea internă, cât și în mobilitatea transfrontalieră, pentru a reduce rata șomajului în rândul tinerilor și pentru a trata problema necorelării competențelor; solicită ca oferta de muncă și competențele să fie mai bine aliniate la cerere prin facilitarea mobilității între regiuni (inclusiv între regiunile transfrontaliere); recunoaște că statele membre trebuie să acorde o atenție specială stabilirii unei mai bune legături între sistemele de educație și piețele muncii în regiunile transfrontaliere, de exemplu promovând educația în limbile țărilor învecinate; |
9. |
reamintește că rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor este determinată de: consecințele crizei economice globale asupra piețelor forței de muncă, abandonul școlar timpuriu fără calificări suficiente, lipsa de competențe relevante și de experiență profesională, răspândirea tot mai mare a formelor de muncă precare pe termen scurt urmate de perioade de șomaj, oportunități de formare limitate și insuficiența sau inadecvarea programelor active pe piața forței de muncă; |
10. |
consideră că monitorizarea YEI trebuie să se bazeze pe date credibile; consideră că datele obținute în urma monitorizării și rezultatele disponibile în prezent nu sunt suficiente pentru a realiza o evaluare globală a punerii în aplicare și a rezultatelor YEI, ca principal instrument al Uniunii de finanțare a garanțiilor pentru tineret, în special ca urmare a întârzierilor inițiale în instituirea programelor operaționale de către statele membre și din cauza faptului că acestea se află încă în etape relativ timpurii ale punerii în aplicare; insistă asupra necesității de a considera în continuare ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ca una dintre prioritățile de acțiune ale UE; este preocupat totuși de concluziile raportului recent al CCE privind impactul YEI și YG, ca politici ale Uniunii care vizează abordarea problemei șomajului în rândul tinerilor, ținând seama, în același timp, de domeniul său de aplicare teritorial și temporal limitat; |
11. |
consideră că, pentru a fi cu adevărat eficace, o strategie pentru relansarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor ar trebui să prevadă organizarea de mese rotunde la care să participe părțile interesate, să țină seama de contextul teritorial în care trebuie pusă în aplicare și să ofere cursuri de pregătire specifice care să răspundă nevoilor întreprinderilor, armonizându-le, în același timp, cu aspirațiile și competențele tinerilor; subliniază că aceeași strategie ar trebui să asigure o formare profesională de calitate și transparență totală în ceea ce privește atribuirea fondurilor către agențiile de formare, inclusiv printr-o monitorizare atentă a utilizării acestora; |
12. |
regretă că statele membre au ales să își asume angajamente numai prin intermediul recomandărilor Consiliului care reprezintă un instrument fără caracter obligatoriu; subliniază că scopul YG este departe de a fi atins în multe state membre; |
Sensibilizarea tinerilor celor mai excluși
13. |
ia act de riscul ca tinerii cu dizabilități să nu intre nici în domeniul de aplicare al YEI, nici al YG; invită Comisia și statele membre să își adapteze programele operaționale pentru a se asigura că măsurile adoptate în cadrul YEI și al YG sunt accesibile cu adevărat tuturor persoanelor cu dizabilități, garantând accesul egal al tinerilor cu dizabilități și răspunzând nevoilor individuale ale acestora; |
14. |
subliniază că, pentru a ajunge la NEET, care formează un grup eterogen cu nevoi și competențe diverse, sunt necesare eforturi importante și susținute din partea autorităților naționale, precum și o cooperare intersectorială; subliniază, prin urmare, că sunt necesare date exacte și complete privind toate persoanele NEET, în scopul de a le înregistra și de a ajunge la acestea în mod mai eficace, întrucât prin mai multe date defalcate, inclusiv în funcție de regiuni, s-ar putea identifica grupurile care ar trebui vizate și modul în care inițiativele în materie de ocupare a forței de muncă ar putea fi adaptate mai bine destinatarilor; |
15. |
consideră că YG și YEI nu pot înlocui utilizarea instrumentelor macroeconomice și a altor politici pentru promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor; subliniază că, în evaluarea punerii în aplicare și a impactului YG, este important să se țină seama de condițiile macroeconomice și bugetare diferite din statele membre; consideră că, în cazul în care se are în vedere extinderea duratei YG, este important să se contureze un program de reformă structurală pe termen lung a acestuia; subliniază necesitatea clară a unei mai bune coordonări între diferitele state membre; |
16. |
sprijină dezvoltarea ghișeelor unice care pot garanta că toate serviciile și orientările sunt ușor accesibile, disponibile și gratuite pentru tineri într-un singur loc; |
17. |
este preocupat de observațiile inițiale care indică că sunt necesare îmbunătățiri în ceea ce privește înregistrarea și sensibilizarea tuturor NEET, în special, a celor inactivi și a celor care sunt dificil de reintegrat; invită statele membre să pună în aplicare strategii corespunzătoare și adaptate de comunicare pentru a se adresa tuturor tinerilor din categoria NEET și pentru a adopta o abordare integrată care să vizeze punerea la dispoziție de asistență și servicii mai personalizate pentru a sprijini tinerii care se confruntă cu bariere multiple; îndeamnă statele membre să acorde o atenție deosebită nevoilor tinerilor NEET vulnerabili și să elimine atitudinile prejudiciabile și negative la adresa acestora; |
18. |
subliniază necesitatea de a adapta măsurile la nevoile locale pentru a spori impactul acestora; invită statele membre să pună în aplicare măsuri speciale de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor în zonele rurale; |
19. |
invită statele membre să îmbunătățească rapid comunicarea programelor de sprijin existente disponibile pentru tineri, în special pentru grupurile cele mai îndepărtate de piața forței de muncă, prin campanii de sensibilizare, utilizând atât canalele media tradiționale, cât și cel moderne, cum ar fi rețelele de socializare; |
Asigurarea calității ofertelor în cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor
20. |
recunoaște apelul de a defini ceea ce ar trebui să însemne o „ofertă de calitate” în cadrul YEI; evidențiază nevoia de a elabora o definiție cuprinzătoare, convenită de comun acord, care să țină cont de munca depusă în cadrul Comitetului EMCO în colaborare cu Comisia, Organizația Internațională a Muncii (OIM) și părțile interesate relevante; subliniază că o ofertă de calitate este o măsură polivalentă care conduce la integrarea durabilă, bine adaptată, a participanților pe piața forței de muncă, realizată prin dezvoltarea competențelor, și că ar trebui să corespundă nivelului de calificare și profilului participanților și să țină cont de cererea de forță de muncă; îndeamnă statele membre să se asigure că participanților li se aplică protecția socială, normele privind condițiile de muncă și nivelurile de compensație cuvenite; atrage atenția asupra standardelor de calitate menționate în „Orientările privind evaluarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor” publicate de Comisie în 2015, care stabilesc caracteristicile ofertelor de muncă, relevanța lor pentru nevoile participanților, rezultatele produse de oferte pe piața forței de muncă și proporția ofertelor neacceptate sau abandonate prematur ca indicatori valabili pentru evaluarea calității locurilor de muncă; |
21. |
reamintește faptul că OIM definește „munca decentă” ca fiind munca ce este „productivă și garantează un venit echitabil, condiții de siguranță la locul de muncă și protecție socială pentru familii, perspective mai bune pentru dezvoltarea personală și integrarea socială, libertatea persoanelor de a-și exprima preocupările, de a se organiza și de a participa la deciziile care le afectează viețile și egalitatea de șanse și de tratament între femei și bărbați” și că acest standard minim este în continuare nerespectat în cazul tinerilor încadrați profesional; |
22. |
este de părere că tinerii ar trebui să fie, de asemenea, implicați în monitorizarea calității ofertelor; |
23. |
subliniază că un contract de stagiu de calitate trebuie să respecte un cadru de calitate care oferă următoarele garanții: un stagiu trebuie reglementat printr-un contract scris, cu informații transparente privind drepturile și obligațiile părților contractante, care stabilește obiective concrete și prevede formare de înaltă calitate; trebuie să se desemneze un mentor care să evalueze performanța stagiarului la sfârșitul stagiului; stagiul trebuie să aibă o durată determinată, trebuie stabilite împreună cu angajatorul limite pentru durata stagiului, trebuie să se precizeze clar condițiile de asigurare în cadrul sistemelor de securitate socială și remunerația; |
24. |
încurajează statele membre să își actualizeze progresiv și să își revizuiască programele operaționale sprijinite de YEI cu implicarea partenerilor sociali și a organizațiilor de tineret pentru a-și adapta acțiunile în funcție de nevoile reale ale tinerilor și ale pieței forței de muncă; |
25. |
subliniază că pentru a determina dacă bugetul YEI este bine cheltuit și dacă obiectivul său final, și anume acela de a le permite tinerilor șomeri să găsească un loc de muncă durabil, este atins, este indispensabil ca operațiunile să fie monitorizate îndeaproape și într-un mod transparent, pe baza unor date fiabile și comparabile și statele membre care nu au făcut progrese să fie atenționate mai sever; invită statele membre să îmbunătățească monitorizarea, raportarea și calitatea datelor în regim de urgență și să garanteze că sunt colectate date și cifre fiabile și comparabile privind implementarea YEI actuale și că acestea sunt puse la dispoziție în timp util și mai frecvent decât o impune obligația lor de raportare anuală, așa cum se specifică la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul privind FSE; invită Comisia să își revizuiască orientările privind colectarea datelor în conformitate cu recomandarea CCE, pentru a reduce la minimum riscul de supraestimare a rezultatelor; |
26. |
ia notă de propunerile statelor membre și de diferitele tipuri de programe elaborate de statele membre sub egida YEI; consideră că, în unele state membre, reglementarea națională și-a formulat în mod vag obiectivele și abordările, textul fiind lipsit de claritate, și că a oferit o gamă limitată de oportunități de promovare a ocupării forței de muncă; consideră că marja largă de interpretare și lipsa unor mecanisme clare de supraveghere au condus uneori la înlocuirea locurilor de muncă cu oferte din cadrul YEI; |
27. |
este preocupat de rapoartele care semnalează utilizarea inadecvată a măsurilor finanțate prin YEI, inclusiv plățile întârziate către tineri sau abuzul de stagii, de exemplu, utilizarea lor excesivă; își exprimă voința de a combate acest tip de practici; consideră că recurgerea repetată la Garanția pentru tineret nu ar trebui să contravină spiritului activării pieței muncii și nici țelului de integrare mai permanentă pe piața muncii; |
28. |
invită Comisia și statele membre să identifice, să disemineze și să facă schimb de bune practici pentru a învăța unii de la alții în domeniul politicilor și a contribui la elaborarea și punerea în aplicare a unor politici bazate pe date fiabile; subliniază că schimbările de pe piața muncii și digitalizarea economiei impun o nouă abordare în domeniul politicilor de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor; subliniază că YEI trebuie să acționeze în direcția utilizării unor instrumente eficace de reducere a șomajului în rândul tinerilor, nu să recicleze politici ineficace de ocupare a forței de muncă; |
29. |
reiterează faptul că în Recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret se consideră că abordările bazate pe parteneriat sunt un element esențial pentru implementarea sistemelor YEI și atragerea persoanelor NEET; invită statele membre să urmeze o abordare bazată pe parteneriat, identificând și implicând în mod activ părțile interesate relevante și să promoveze mai bine programul YG în rândul întreprinderilor, în special al IMM-urilor și al întreprinderilor familiale, de mai mici dimensiuni; subliniază că datele primite de la statele membre care au adoptat deja măsuri similare Garanției pentru tineret, înainte de introducerea programului, demonstrează că succesul unei abordări bazate pe implicarea părților interesate este esențială pentru succesul implementării; |
30. |
subliniază rolul important al organizațiilor de tineret de intermediari între tineri și serviciile publice de plasare a forței de muncă; încurajează statele membre, în acest context, să coopereze strâns cu organizațiile de tineret la nivel național, regional și local în chestiunile legate de comunicarea, planificarea și evaluarea YEI; |
31. |
subliniază importanța serviciilor SPOFM competente în furnizarea de servicii personalizate șomerilor din categoria NEET; invită statele membre ca, la implementarea YEI, să își coordoneze mai bine serviciile publice de ocupare a forței de muncă la nivelul UE în cadrul rețelei serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM); încurajează dezvoltarea unor noi sinergii între prestatorii publici și privați de servicii de ocupare a forței de muncă, întreprinderi și sistemele de învățământ; încurajează utilizarea pe scară largă a e-Guvernării pentru a reduce sarcinile birocratice; |
32. |
invită Comisia să facă o estimare adaptată de la țară la țară a costului anual pentru ca fiecare stat membru să pună în aplicare în mod efectiv Garanția pentru tineret, ținând seama de estimarea OIM; |
33. |
subliniază că este necesar să se înmulțească numărul de oferte de ucenicie disponibil în cadrul Garanției pentru tineret, dat fiind că acestea reprezintă numai 4,1 % din ofertele acceptate până în prezent; |
Observații finale
34. |
evidențiază că este necesară o strategie care să transforme YEI dintr-un instrument anti-criză într-un instrument permanent de finanțare al UE, cu ajutorul căruia să se combată șomajul în rândul tinerilor în perioada de după 2020, asigurând eliberarea rapidă și lipsită de complicații a fondurilor și care să stabilească o cerință de cofinanțare pentru a sublinia responsabilitatea principală a statelor membre; semnalează că extinderea YEI ar trebui să țină seama de observațiile CCE; subliniază că obiectivul general al programului este integrarea durabilă a tinerilor pe piața muncii; subliniază necesitatea de a stabili obiective clare, măsurabile; subliniază că aceste elemente ar trebui discutate în contextul următorului CFM pentru a oferi continuitate, rentabilitate și valoare adăugată; |
35. |
își afirmă din nou susținerea pentru YEI; subliniază că sunt necesare urgent eforturi suplimentare și un angajament politic și financiar continuu pentru a soluționa problema șomajului în rândul tinerilor; reamintește, în special, că este important să se asigure o finanțare de cel puțin 700 de milioane EUR pentru YEI pentru perioada 2018-2020, astfel cum s-a convenit cu prilejul revizuirii intermediare a CFM; solicită, de asemenea, alocarea unor credite de plată suficiente pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și la timp a YEI; |
36. |
subliniază nevoia de a îmbunătăți calitatea ofertelor din cadrul YEI și al YG și invită la o nouă discuție despre intervalul de vârstă eligibil; |
37. |
consideră că pentru ca cadrul de calitate pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să devină operațional ar trebui realizate progrese în direcția adoptării unei recomandări în temeiul articolelor 292 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și o serie de măsuri de informare, cum ar fi crearea unui site internet ușor accesibil și actualizat cu informații relevante cu privire la normele care reglementează stagiile în fiecare stat membru; |
38. |
recunoaște că YEI este un instrument financiar destinat sprijinirii inițiativei statelor membre de a combate nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor și că statele membre trebuie să depună eforturi sporite pentru a corela mai bine sistemele educative cu piețele muncii, pentru a-i integra pe tineri pe piața muncii în mod durabil; salută măsurile și politicile adoptate pentru a ajuta la soluționarea problemei necorelării competențelor; recunoaște că utilizarea competențelor reprezintă în continuare o problemă în întreaga Europă și, prin urmare, consideră necesar să se asigure o mai bună concordanță între competențele cerute și cele oferite; |
39. |
consideră că YEI și YG sunt esențiale pentru a implementa cu succes principiile-cheie ale Pilonului european al drepturilor sociale, în special Protocolul nr. 1 privind educația, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții; Nr. 4 privind acordarea unui sprijin activ pentru ocuparea forței de muncă; Nr. 5 privind locurile de muncă sigure și adaptabile; Nr. 6 privind salariile; Nr. 8 privind dialogul social și participarea lucrătorilor; Nr. 10 privind un mediu de lucru sănătos, sigur și adaptat și protecția datelor; Nr. 12 privind protecția socială; Nr. 13 privind indemnizațiile de șomaj; și nr. 14 privind venitul minim; |
40. |
solicită Comisiei și statelor membre să depună noi eforturi împreună cu OIM pentru a furniza informații personalizate și a îmbunătăți capacitățile naționale de creare și evaluare a sistemelor YG sub următoarele aspecte: asigurarea punerii în aplicare complete și durabile a inițiativei, îmbunătățirea abilității de a coopta persoane NEET neînregistrate și tineri slab calificați, consolidarea capacităților și îmbunătățirea calității ofertelor; |
41. |
constată că, în așteptarea publicării de către Comisie a cifrelor finale furnizate de statele membre, numărul tinerilor care au terminat un program YEI la sfârșitul anului 2015 a fost estimat la 203 000 de persoane, reprezentând 4 % dintre participanți; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul mare de participanți la YEI care,, în unele state membre nu termină programul; consideră că este important să se ofere stimulente mai atrăgătoare pentru ca tinerii să considere programul YEI ca fiind util; |
42. |
reamintește faptul că YEI ar trebui să ofere sprijin financiar pentru măsurile de promovare a integrării tinerilor NEET pe piața forței de muncă, inclusiv stagii de formare, stagii de practică și ucenicii plătite, dar că nu ar trebui să devină un înlocuitor al unei activității lucrative efective; |
43. |
sugerează să se creeze o „linie telefonică de urgență la nivel european împotriva încălcării drepturilor tinerilor” pentru ca tinerii să raporteze direct Comisiei orice posibile experiențe negative pe care le au în cursul participării lor la măsurile YEI și YG, permițând strângerea de informații și investigarea relatărilor privind practicile abuzive asociate cu aplicarea politicilor finanțate din fonduri UE; |
44. |
salută faptul că în scrisoarea de intenție anexată la discursul președintelui Juncker din 2017 privind starea Uniunii s-a făcut trimitere la o propunere de înființare a unei Autorități Europene în domeniul Muncii pentru a întări cooperarea între autoritățile de pe piața forței de muncă la toate nivelurile și a gestiona mai bine situațiile transfrontaliere, precum și alte inițiative de sprijinire a mobilității echitabile; |
45. |
recunoaște succesul înregistrat de YEI în reducerea șomajului în rândul tinerilor și, în special, asigurarea echilibrului de gen, rezultatul fiind că de YEI au beneficiat aproximativ 48 % dintre bărbați și 52 % dintre femei; |
46. |
în contextul YEI, solicită punerea în aplicare pe deplin a Directivei 2000/78/CE privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă și a Directivei 2010/41/UE privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă în cadrul YEI; |
47. |
consideră că Comisia și statele membre trebuie să vină cu măsuri pozitive care să garanteze că tinerele femei primesc oferte de muncă de calitate și că nu ocupă sau nu sunt silite să ocupe locuri de muncă precare, prost plătite și temporare, în care drepturile lor ca angajate sunt respectate parțial sau nu sunt respectate deloc; |
48. |
invită statele membre să colecteze date statistice defalcate pe gen ca să permită Comisiei să lanseze o evaluare de impact a YEI și a influenței acesteia asupra echilibrului dintre femei și bărbați, pentru evaluarea și analizarea aprofundată a implementării sale; |
49. |
le cere statelor membre să identifice modalități de a sprijini reintegrarea tinerelor femei pe piața muncii sau în instituțiile de învățământ sau de formare, garantând egalitatea de gen în accesul la angajare, evoluția în carieră, reconcilierea vieții profesionale cu cea privată, oferirea de servicii de îngrijire a copiilor și a adulților și promovarea unei remunerații egale între lucrătorii femei și bărbați, pentru aceeași muncă prestată sau pentru o muncă echivalentă; |
50. |
îndeamnă statele membre să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți sistemele de educație cu scopul de a-i ajuta pe tinerii vulnerabili să rămână în continuare protejați; |
51. |
ia act cu îngrijorare de faptul că cele mai recente rapoarte de evaluare (10) evidențiază că în prima fază a implementării sale, YEI a tins să se concentreze în principal asupra tinerilor NEET cu un nivel ridicat de studii, mai degrabă decât pe cei slab calificați, inactivi și neînregistrați de SPOFM-uri; |
52. |
le cere statelor membre să abordeze această hibă substanțială în implementarea YEI elaborând, printre altele, măsuri ulterioare specifice pentru a implementa politici pentru tineret care să fie bazate în mai mare măsură pe date concrete, mai eficace și mai sustenabile; |
53. |
invită statele membre să se asigure că legislația lor le permite tuturor tinerilor din cadrul grupei de vârstă identificate să se înregistreze și să participe efectiv la YEI (11); |
54. |
atrage atenția asupra lipsei reglementărilor privind ofertele de stagii pe piața deschisă în ceea ce privește transparența angajării, durata și recunoașterea și subliniază că numai câteva state membre au stabilit criterii minime de calitate, inclusiv cu scopul de a monitoriza YG și YEI; |
55. |
recunoaște că investițiile de la bugetul UE prin intermediul YEI au avut un impact pentru tineri și au accelerat intrarea lor pe piața muncii; consideră că YEI are o valoare adăugată europeană clară, deoarece numeroase programe de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor nu ar fi putut fi puse în aplicare fără un angajament din partea UE; |
56. |
ia act de faptul că alocarea financiară inițială pentru YEI în CFM pentru perioada 2014-2020 a fost de 6,4 miliarde EUR, din care 3,2 miliarde EUR dintr-o linie bugetară specifică, iar cealaltă jumătate de 3,2 miliarde EUR din FSE; |
57. |
subliniază că, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a CFM, s-a obținut aprobare politică pentru o alocare suplimentară în valoare de 1,2 miliarde EUR pentru YEI pentru perioada 2017-2020, care trebuie completată cu o sumă identică din FSE; subliniază totuși că alocarea finală pentru acest program se va stabili în cursul viitoarelor proceduri bugetare anuale; |
58. |
salută faptul că, la solicitarea fermă a Parlamentului, rezultatul procedurii de conciliere cu privire la bugetul UE pe 2018 a fost suplimentarea cu 116,7 milioane EUR din credite noi a alocării specifice pentru YEI propuse inițial, valoarea totală a acesteia ridicându-se astfel la 350 milioane EUR în 2018; ia act de angajamentul unilateral al Comisiei de a propune o creștere suplimentară a finanțării YEI prin intermediul unui buget rectificativ, în cazul în care capacitatea de absorbție a YEI permite o astfel de creștere; |
59. |
consideră că, în general, bugetul YEI nu este suficient pentru a acoperi cererea reală și resursele necesare pentru a avea garanția că programul își atinge obiectivele; reamintește că, în medie, doar 42 % din tinerii NEET au fost atrași, cifra scăzând la sub 20 % în mai multe state membre; solicită, prin urmare, o creștere semnificativă a alocării pentru YEI în cadrul următorului CFM și îndeamnă statele membre să prevadă, în cadrul bugetelor lor naționale, mijloacele necesare pentru programele de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor; |
60. |
invită Comisia să asigure coerența investițiilor în ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor prin încurajarea sinergiilor între sursele disponibile și stabilirea unor reguli omogene în cadrul unui ghid exhaustiv al diverselor norme existente, pentru a asigura în practică un impact mai puternic, mai multe sinergii și o mai mare eficiență și simplificare; reamintește prioritatea de a reduce sarcina administrativă în cazul autorităților de gestionare; subliniază importanța pe care o prezintă rapoartele de țară privind finanțarea programelor din cadrul Garanției pentru tineret, care monitorizează, de asemenea, sinergiile dintre bugetele naționale și bugetul UE, precum și necesitatea unei mai bune coordonări și a unei cooperări mai strânse între principalele părți care participă la acest proces; |
61. |
invită Comisia să îmbunătățească planificarea investițiilor în ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor după 2020, prin aplicarea integrală a abordării utilizate în programarea fondurilor ESI, unde finanțarea depinde de o evaluare preliminară cuprinzătoare, urmată de încheierea unor acorduri de parteneriat; consideră că o astfel de abordare sporește impactul bugetului UE; ia act de punerea în aplicare cu succes a YEI în statele membre prin intermediul unor programe operaționale specifice și a unor contribuții semnificative din bugetele naționale și regionale; |
62. |
în plus, invită Comisia să redefinească actualul mecanism de evaluare, axându-se pe criterii unificate de productivitate și audituri de performanță în procesul anual și final de raportare pentru a monitoriza mai bine impactul bugetului Uniunii; solicită aplicarea unor indicatori comuni la nivelul întregii Uniuni, cum ar fi ponderea participanților la YEI care intră pe piața primară a forței de muncă ca urmare a intervențiilor finanțate de UE; |
63. |
subliniază, cu toate acestea, că reforma în materie de planificare și de raportare nu ar trebui să întârzie execuția bugetară și nu ar trebui să genereze o sarcină administrativă excesivă pentru autoritățile de gestionare și, în special, pentru beneficiarii finali; |
64. |
recunoaște că sarcina administrativă actuală subminează capacitatea de investiții a bugetului UE, în special în cazul instrumentelor cu perioade de punere în aplicare mai scurte, cum ar fi YEI; solicită, prin urmare, o raționalizare a procedurilor de achiziții, axată pe accelerarea pregătirii ofertelor și scurtarea duratei de tratare a contestațiilor depuse; remarcă efectul pozitiv al utilizării opțiunilor simplificate privind costurile (OSC) în cheltuielile YEI; solicită introducerea, la nivelul întregii Uniuni, a OSC în proiectele YEI, pentru a reduce semnificativ birocrația și a accelera execuția bugetară; |
65. |
subliniază că, la momentul actual, YEI este cel mai performant dintre toate fondurile ESI în ceea ce privește execuția financiară; |
66. |
salută faptul că măsurile luate în cadrul YEI au ajutat peste 1,6 milioane de tineri și au determinat statele membre să consolideze operațiuni în valoare de peste 4 miliarde de EUR; |
67. |
ia act de faptul că lipsa de informații cu privire la costul potențial al implementării unui program într-un stat membru poate conduce la o finanțare inadecvată pentru transpunerea sa în practică și pentru atingerea obiectivelor sale; invită statele membre să efectueze o analiză ex ante și să întocmească o situație generală a costurilor de implementare a YG; |
68. |
invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a constitui sisteme de monitorizare mai puțin împovărătoare din punct de vedere administrativ și mai actualizate pentru restul finanțării YEI; |
69. |
cere să se pună accentul pe rezultatele obținute de programul YEI, prin definirea unor indicatori concreți, precum noile servicii și măsuri de sprijin pe piața muncii din statele membre create datorită programului și numărul de contracte permanente oferite; |
70. |
consideră că, pentru a evalua eficacitatea programului, trebuie examinate toate aspectele, inclusiv raportul costuri/beneficii al programului; ia act de estimările anterioare ale OIM și Eurofound și solicită Comisiei să confirme sau să actualizeze aceste previziuni; |
71. |
invită Comisia și statele membre să stabilească obiective realiste și realizabile, să evalueze disparitățile, să analizeze piața înainte de implementarea sistemelor și să îmbunătățească sistemele de monitorizare și raportare; |
o
o o
72. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 470.
(2) JO L 126, 21.5.2015, p. 1.
(3) JO C 120, 26.4.2013, p. 1.
(4) Texte adoptate, P8_TA(2017)0390.
(5) JO C 264 E, 13.9.2013, p. 69.
(6) JO L 113, 29.4.2017, p. 56.
(7) Raportul Comisiei din decembrie 2013 intitulat „Evoluția ocupării forței de muncă și a situației sociale în Europa în 2013”.
(8) Raportul Eurofound din august 2014 intitulat „Profiluri ocupaționale în condiții de muncă: identificarea grupurilor cu dezavantaje multiple”.
(9) Printre alte măsuri se numără inițiativa „Tineretul în mișcare”, lansată în septembrie 2010, „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri”, lansată în decembrie 2011, și inițiativa „Echipele de acțiune pentru tineri”, lansată în ianuarie 2012.
(10) Raportul special nr 5/2017 al CCE privind punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; Raport final către Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune a Comisiei Europene din iunie 2016 privind primele rezultate ale Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016 intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646); analiza aprofundată a EPRS din iunie 2016 intitulată „Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor: Evaluarea implementării la nivel european”.
(11) Cadrul legislativ din unele țări îi definește pe anumiți tineri, în special pe cei cu dizabilități grave, ca fiind „incapabili să muncească”. Ei nu se pot înregistra la SPOFM și, prin urmare, nu pot participa la YEI.
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/70 |
P8_TA(2018)0019
Punerea în aplicare a Directivei privind calificările profesionale și necesitatea reformei în sectorul serviciilor profesionale
Rezoluţia Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE în ceea ce privește reglementarea și necesitatea unei reformări a serviciilor profesionale (2017/2073(INI))
(2018/C 458/08)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolele 45, 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
— |
având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 15 și 16, |
— |
având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (1), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2017 privind recomandările de reformă în domeniul reglementării serviciilor profesionale (COM(2016)0820), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013, intitulată „Evaluarea reglementărilor naționale privind accesul la profesii” (COM(2013)0676), |
— |
având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015, intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (2), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2017 referitoare la o agendă europeană pentru economia colaborativă (3), |
— |
având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la guvernanța pieței unice în cadrul semestrului european din 2017 (4), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 31 mai 2017 (5), |
— |
având în vedere raportul final al Grupului de lucru privind stimularea profesiilor liberale, |
— |
având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0401/2017), |
A. |
întrucât libera circulație a lucrătorilor, libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii în interiorul UE reprezintă coloana vertebrală a pieței unice, aducând numeroase avantaje pentru cetățeni și întreprinderi; |
B. |
întrucât deși serviciile reprezintă 71 % din PIB și 68 % din totalul locurilor de muncă, potențialul pieței unice a serviciilor rămâne în continuare neexploatat la maximum; |
C. |
întrucât, în lipsa unei armonizări, rămâne la latitudinea statelor membre să decidă cu privire la reglementarea profesiilor, cu condiția ca măsurile naționale să fie transparente, nediscriminatorii, justificate și proporționale; |
D. |
întrucât reglementarea inteligentă, justificată de apărarea obiectivelor legitime de interes public, poate avea efecte pozitive asupra pieței interne, asigurând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și o mai bună calitate a serviciilor furnizate; întrucât, din acest motiv, dereglementarea nu ar trebui să fie un scop în sine; |
E. |
întrucât deși în multe cazuri reglementarea profesiilor este justificată, barierele nejustificate în calea serviciilor profesionale sunt în detrimentul drepturilor fundamentale ale cetățenilor și al economiilor statelor membre; întrucât, ca urmare, ea trebuie ajustată periodic pentru a lua în considerare evoluțiile societale, tehnologice sau ale pieței; |
F. |
întrucât Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale stabilește norme pentru recunoașterea automată a unui număr de profesii bazate pe cerințe minime de formare armonizate, un sistem general de recunoaștere a calificărilor profesionale, un sistem de recunoaștere automată a experienței profesionale, precum și un nou sistem de prestare transfrontalieră a serviciilor, în cadrul profesiilor reglementate; |
G. |
întrucât Directiva 2005/36/CE a fost modificată în 2013, cu obiectivul de a realiza un cadru de reglementare proporțional, justificat de obiective de interes general, introducându-se, la articolul 59, un exercițiu de transparență și evaluare reciprocă pentru toate profesiile reglementate în statele membre, fie că sunt reglementate pe baza normelor naționale, fie pe baza unor norme armonizate la nivelul UE; |
H. |
întrucât nu toate dispozițiile Directivei 2005/36/CE, și în special articolul 59, au fost puse în aplicare în totalitate de către statele membre, chiar și după trecerea termenului-limită; |
I. |
întrucât statelor membre li s-a solicitat să îi prezinte Comisiei planuri naționale de acțiune (PNA) până la data de 18 ianuarie 2016, cu informații cu privire la deciziile de a menține sau a modifica reglementările referitoare la profesii; întrucât mai sunt încă 6 state membre care nu și-au transmis PNA-urile; |
J. |
întrucât, în conformitate cu articolul 59 din Directiva 2005/36/CE, Comisia trebuia să prezinte, până la 18 ianuarie 2017, concluziile sale privind exercițiul de evaluare reciprocă, împreună cu propuneri pentru inițiative suplimentare, dacă este necesar; |
K. |
întrucât, la 10 ianuarie 2017, Comisia a prezentat o comunicare cu privire la nevoile în materie de reforme în domeniul serviciilor profesionale, analizând reglementarea profesiilor în șapte domenii de activitate și adresând recomandări statelor membre în această privință; |
L. |
întrucât exercițiul de evaluare reciprocă a arătat că nivelul de reglementare a profesiilor variază în mod semnificativ de la un stat membru la altul; întrucât este nevoie de mai multe clarificări, în special în cazurile în care statele membre au anunțat introducerea unor noi forme de reglementare profesională după încheierea exercițiului; |
Reglementarea profesiilor în Uniunea Europeană și situația actuală în ceea ce privește punerea în aplicare a articolului 59 din Directiva 2005/36/CE
1. |
subliniază faptul că profesiile reglementate joacă un rol fundamental în economia UE, contribuind semnificativ la ocuparea forței de muncă, precum și la mobilitatea lucrătorilor și la valoarea adăugată pentru Uniune; consideră, de asemenea, că serviciile profesionale de înaltă calitate și un mediu de reglementare eficient sunt de o importanță fundamentală pentru menținerea modelului economic, social și cultural al UE și pentru a consolida competitivitatea UE în materie de creștere economică, inovare și creare de locuri de muncă; |
2. |
reamintește că există peste 5 500 de profesii reglementate în UE, cu diferențe semnificative între statele membre, reprezentând 22 % din forța de muncă în toate sectoarele de activitate, cum ar fi serviciile sociale și de sănătate, serviciile pentru întreprinderi, construcțiile, serviciile de rețea, transportul, turismul, serviciile imobiliare, serviciile publice și învățământul; |
3. |
salută inițiativa Comisiei, care oferă orientări pentru statele membre în contextul exercițiului de evaluare reciprocă, inclusiv organizarea unor discuții aprofundate cu autoritățile naționale, subliniind, totodată, necesitatea ca autoritățile naționale să implice toate părțile interesate pentru a colecta informații relevante cu privire la impactul reglementărilor; |
4. |
consideră că Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2017 ar putea ajuta statele membre să reglementeze mai bine serviciile profesionale și să facă schimb de bune practici pentru a înțelege opțiunile normative din alte state membre, luând în considerare faptul că anumite state membre prevăd o reglementare a mai strictă a profesiilor din partea statului decât altele; subliniază, cu toate acestea, că trebuie evaluată calitatea reglementărilor, dat fiind că sunt necesare și alte elemente, nu doar o simplă analiză economică, pentru o evaluare holistică a performanței mediului de reglementare din fiecare stat membru; |
5. |
regretă că unele state membre nu au notificat informații despre profesiile pe care le reglementează și cerințele privind accesul la aceste profesii; solicită statelor membre să îmbunătățească în mod semnificativ procesul de notificare în contextul Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale; |
6. |
subliniază că îmbunătățirea transparenței și a comparabilității cerințelor naționale privind accesul la profesiile reglementate sau exercitarea acestora ar putea determina creșterea mobilității profesionale și că, prin urmare și în conformitate cu Directiva 2005/36/CE, toate cerințele de la nivel național ar trebui să fie notificate și puse la dispoziția publicului în baza de date pentru profesiile reglementate, într-un limbaj clar și ușor de înțeles; |
7. |
recunoaște îmbunătățirile aduse de Comisie bazei de date a profesiilor reglementate, inclusiv crearea unei hărți interactive permițând cetățenilor să verifice cerințele referitoare la accesul profesional în întreaga UE și să vadă mai ușor ce profesie este reglementată într-un anumit stat membru; invită Comisia să îmbunătățească și mai mult baza de date pentru profesiile reglementate, pentru a ajuta autoritățile competente să notifice informațiile precis și la timp și, astfel, să mărească transparența pentru cetățenii UE; |
8. |
ia act de divergențele între statele membre în ceea ce privește numărul de profesii reglementate și gama de activități acoperite de profesii similare, ceea ce explică de ce fiecare stat membru a ales forme diferite de reglementare a profesiilor; invită Comisia să îmbunătățească comparabilitatea diferitelor profesii și să se definească un set comun de activități pentru fiecare profesie notificată în baza de date cu scopul de a facilita armonizarea voluntară pe întreg teritoriul UE; |
9. |
regretă că o serie de state membre nu au prezentat un plan național de acțiune (PNA), așa cum prevede Directiva 2005/36/CE, și invită statele membre în cauză să acționeze fără întârzieri nejustificate; constată că PNA-urile prezentate nu au același nivel de ambiție, profunzime și de detaliu; |
10. |
invită statele membre să pună în aplicare pe deplin articolul 59 din Directiva 2005/36/CE și să își intensifice eforturile, pentru a garanta o mai mare transparență a reglementărilor lor profesionale, ceea ce este esențial pentru mobilitatea specialiștilor în întreaga UE, deoarece nu se poate oferi o imagine completă a profesiilor reglementate la nivelul UE decât dacă toate statele membre furnizează informații complete; |
11. |
regretă faptul că unele state membre nu s-au consultat în mod adecvat cu părțile interesate relevante atunci când au elaborat PNA-urile; consideră că transparența fluxului de informații între instituțiile publice și părțile interesate este necesară pentru a soluționa cu succes aspectele și provocările care afectează diferitele profesii; pledează pentru o implicare mai largă a tuturor părților interesate în viitor, nu numai la pregătirea PNA-urilor, ci și înainte de a reforma reglementarea profesiilor, în scopul de a le permite tuturor părților vizate să își exprime opiniile; |
12. |
subliniază că reglementarea eficace a serviciilor profesionale ar urma să fie benefică atât pentru consumatori, cât și pentru profesioniști; reamintește faptul că statele membre au libertatea de a introduce noi reglementări sau de a modifica normele actuale care restricționează accesul la profesiile reglementate sau exercitarea acestora, reflectând viziunea lor asupra societății și contextul lor socio-economic, în măsura în care sunt justificate de obiective de interes general și/sau național; consideră că o reglementare a serviciilor profesionale proporțională și adaptată realității pieței poate avea drept rezultat îmbunătățirea dinamicii pieței, prețuri mai mici pentru consumatori și eficientizarea sectorului; |
13. |
în același timp, consideră că cerințele discriminatorii, nejustificate și disproporționate pot fi deosebit de injuste, mai ales pentru tinerii profesioniști, împiedicând concurența și afectându-i negativ pe beneficiarii de servicii, inclusiv pe consumatori; |
14. |
recunoaște rolul reglementărilor profesionale în realizarea unui nivel ridicat de protecție a obiectivelor de interes general, fie cele menționate în tratat în mod explicit, cum ar fi ordinea publică, siguranța publică și sănătatea publică, fie unele recunoscute de jurisprudența Curții de Justiție, printre altele menținerea echilibrul financiar al sistemelor de protecție socială, protecția consumatorilor, a beneficiarilor serviciilor și a lucrătorilor, garantarea unei funcționări adecvate a justiției, onestitatea tranzacțiilor comerciale, combaterea fraudei. prevenirea evaziunii fiscale și a eludării taxelor, eficacitatea supravegherii fiscale, siguranța transportului rutier, garantarea calității lucrărilor de artizanat, promovarea cercetării și dezvoltării, protecția mediului și a mediului urban, sănătatea animalelor, proprietatea intelectuală, apărarea și conservarea patrimoniului național istoric și artistic și obiectivele de politică socială și culturală; ia act de marja de apreciere a statelor membre în ceea ce privește stabilirea modalităților de a realiza obiectivele de mai sus, în conformitate cu principiile nediscriminării și proporționalității; |
15. |
ia act de faptul că, având în vedere riscurile pentru consumatori, profesioniști și părți terțe, statele membre pot rezerva anumite activități pentru profesioniștii calificați, în special în cazurile în care nu există mijloace mai puțin restrictive de a obține același rezultat; subliniază că, în astfel de cazuri, reglementările profesionale trebuie să asigure supravegherea eficace a practicării legale a profesiei reglementate și, acolo unde este cazul, a normelor sale de etică; |
16. |
în acest sens, recunoaște relația dintre propunerea privind testul de proporționalitate, de stabilire a unor norme privind un cadru comun pentru efectuarea evaluărilor proporționalității înainte de a introduce noi dispoziții sau de a modifica măsurile existente care guvernează profesiile reglementate, și recomandările de reformă care se bazează pe evaluarea reglementărilor naționale în șapte sectoare de activitate; îndeamnă statele membre să evalueze și, dacă este necesar, să își adapteze reglementarea profesiilor în conformitate cu recomandările de reformă specifice; |
17. |
subliniază că recomandările de reformă nu pot înlocui acțiunile de sancționare, și invită Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, să acționeze și să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazul în care identifică reglementări discriminatorii, nejustificate sau disproporționate; |
Utilitatea indicatorului de restricționare și necesitatea de a promova servicii de înaltă calitate în Europa
18. |
ia la cunoștință noul indicator de restricționare emis de Comisie, și apreciază îmbunătățirile aduse față de actualul indicator de restricționare al OCDE privind reglementarea piețelor de produse prin analiza detaliată a sectoarelor în cauză; |
19. |
subliniază faptul că acest indicator, care arată intensitatea globală de reglementare în statele membre exclusiv pe baza datelor cantitative legate de obstacolele existente în calea liberei circulații, trebuie privit ca un instrument pur indicativ, și nu ca unul care permite să se tragă concluzii dacă o eventuală reglementare mai strictă în unele state membre este disproporționată; |
20. |
reamintește că analiza globală a impactului reglementărilor în statele membre ar trebui să fie supusă nu numai unei evaluări cantitative, ci și uneia calitative, care să includă obiectivele de interes general și calitatea serviciului furnizat, inclusiv eventualele beneficii indirecte pentru cetățeni și piața muncii; constată că indicatorul privind gradul de restricționare este însoțit de o analiză suplimentară, care oferă informații suplimentare cu privire la realitatea de pe teren și încurajează statele membre să ia în considerare acest indicator, împreună cu un set de date calitative, astfel încât să își compare performanțele în anumite sectoare de activitate; |
Viitorul profesiunilor reglementate
21. |
scoate în evidență că pe lângă un cadru de reglementare eficace în UE și în statele membre este nevoie și de politici eficiente și coordonate pentru a-i sprijini pe specialiștii din UE și pentru a consolida competitivitatea, capacitatea de inovare și calitatea serviciilor profesionale în UE; |
22. |
subliniază că profesioniștii își pot exercita profesiile reglementate fie ca persoane fizice sau ca persoane juridice sub formă de societăți profesionale, și că este important să facă o analiză din ambele perspective la momentul punerii în aplicare a noilor politici; în acest context, își exprimă convingerea că instrumentele economice ar trebui combinate cu politici care vizează dezvoltarea spiritului antreprenorial și a capitalului uman în sectorul serviciilor profesionale; |
23. |
invită Comisia și statele membre, împreună cu organizațiile profesionale din domeniile lor respective de competență, să dea curs în mod adecvat recomandărilor Grupului de lucru privind stimularea profesiilor liberale; |
24. |
subliniază importanța educației, dezvoltării competențelor și formării antreprenoriale pentru a se asigura că profesioniștii din UE rămân competitivi și capabili să facă față transformărilor care afectează profesiile liberale ca urmare a inovării, digitalizării și globalizării; subliniază legătura strânsă dintre cunoștințele unui profesionist și calitatea serviciilor furnizate; remarcă rolul important pe care ar trebui să îl joace instituțiile de învățământ superior și institutele de cercetare în acest domeniu, inclusiv prin proiecte de inițiere în lumea digitală; |
25. |
subliniază că o este nevoie de o mai bună comparabilitate a nivelului calificărilor profesionale pentru a mări omogenitatea certificatelor de calificare oficiale în întreaga UE și a crea condiții mai egale pentru tinerii absolvenți europeni care își încep viața profesională, facilitându-le mobilitatea; |
26. |
solicită statelor membre să facă o analiză de piață temeinică pentru a asigura adaptarea mai rapidă a furnizorilor de servicii la necesitățile pieței, precum și să elaboreze politici care să facă serviciile profesionale din UE să devină competitive la nivel mondial în deceniile viitoare; |
Inovarea și digitalizarea în sectorul serviciilor profesionale
27. |
ia act de faptul că progresul științific, inovarea tehnologică și digitalizarea au un impact considerabil asupra serviciilor profesionale, aducând cu sine noi oportunități pentru profesioniști, dar și provocări pentru piața forței de muncă și calitatea serviciilor; |
28. |
se arată încântat de faptul că Comisia recunoaște necesitatea de a reflecta cu privire la impactul noilor tehnologii asupra serviciilor profesionale, în special în sectoarele de servicii juridice și de contabilitate, unde unele proceduri ar putea fi îmbunătățite; constată, în special, că trebuie acordată o atenție specială riscurilor aferente unei astfel de schimbări reformatoare pentru beneficiarii serviciilor, inclusiv pentru consumatori, care nu trebuie să rămână pe dinafara noilor tehnologii; |
29. |
subliniază că este puțin probabil ca noile tehnologii să înlocuiască ființele umane în luarea deciziilor de ordin etic și moral; subliniază, în acest sens, faptul că normele de organizare a profesiilor, inclusiv normele privind supravegherea de către organismele publice sau asociațiile profesionale, ar putea juca un rol important și contribui la împărțirea echitabilă a avantajelor digitalizării; constată că, în anumite domenii, mecanismele determinate de piață, precum feedback-ul furnizat de consumatori, pot contribui și ele la calitatea unui anumit serviciu; |
30. |
subliniază că reglementarea serviciilor profesionale trebuie să fie adecvată scopului urmărit și revizuită în mod regulat pentru a ține cont de inovațiile tehnice și de digitalizare; |
31. |
invită Comisia să informeze în continuare în mod regulat Parlamentul cu privire la situația actuală în ceea ce privește respectarea Directivei 2005/36/CE de către statele membre; |
o
o o
32. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
(1) JO L 255, 30.9.2005, p. 22.
(2) Texte adoptate, P8_TA(2016)0237.
(3) Texte adoptate, P8_TA(2017)0271.
(4) Texte adoptate, P8_TA(2017)0040.
(5) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.
AVIZE
Parlamentul European
Joi, 18 ianuarie 2018
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/76 |
P8_TA(2018)0012
Decizia de a nu formula obiecțiuni la o măsură de punere în aplicare: crearea registrului Uniunii
Decizia Parlamentului European de a nu se opune proiectului de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2013 al Comisiei de creare a registrului Uniunii (D054274-02 – 2017/3013(RPS))
(2018/C 458/09)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2013 al Comisiei de creare a registrului Uniunii (D054274-02), |
— |
având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE (1) a Consiliului, în special articolele 12 și 19, |
— |
având în vedere avizul prezentat la 30 noiembrie 2017 de comitetul menționat la articolul 23 alineatul (1) din directiva menționată mai sus, |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei din 5 decembrie 2017 prin care aceasta îi solicită să declare că nu se va opune proiectului de regulament, |
— |
având în vedere scrisoarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 11 ianuarie 2018, |
— |
având în vedere articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (2), |
— |
având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
— |
având în vedere articolul 106 alineatul (4) litera (d) și articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 17 ianuarie 2018, |
A. |
întrucât, pentru a proteja integritatea sistemului UE de comercializare a emisiilor („EU ETS”) din punctul de vedere al mediului, operatorii de aeronave și alți operatori din cadrul EU ETS au interdicție de a utiliza certificate emise de un stat membru în privința cărora există obligații caduce pentru operatori aerieni și pentru alți operatori și, în acest scop, ar trebui adoptate măsurile de salvgardare necesare; |
B. |
întrucât articolul 19 din Directiva 2003/87/CE împuternicește Comisia să adopte măsuri în ceea ce privește sistemul standardizat și securizat de registre, în conformitate cu procedura de reglementare cu control (PRC); |
C. |
întrucât, la 8 decembrie 2017, Comisia a transmis oficial Parlamentului proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2013 al Comisiei de creare a registrului Uniunii (denumită în continuare „proiectul de măsuri PRC”), care a deschis pentru Parlament perioada de control de trei luni în care să formuleze obiecțiuni la acest proiect de act; |
D. |
întrucât măsurile de salvgardare din proiectul de măsuri PRC ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență pentru ca măsurile să aibă efect, iar cotele să fie alocate cote cu titlu gratuit, primite în schimbul creditelor internaționale sau scoase la licitație în 2018 și întrucât utilizarea deplină a perioadei de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar acorda suficient timp pentru ca proiectul de măsuri PRC să intre în vigoare înainte emiterea certificatelor pentru 2018, |
1. |
declară că nu se opune proiectului de regulament al Comisiei; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Comisiei și, spre informare, Consiliului. |
III Acte pregătitoare
PARLAMENTUL EUROPEAN
Marți, 16 ianuarie 2018
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/78 |
P8_TA(2018)0001
Măsurile de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Organizației regionale de gestionare a pescuitului în Pacificul de Sud ***I
Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 ianuarie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Organizației regionale de gestionare a pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2018/C 458/10)
Amendamentul 1
Propunere de regulament
Considerentul 7 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 2
Propunere de regulament
Articolul 1 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Prezentul regulament stabilește măsurile de gestionare, conservare și control referitoare la pescuitul de specii anadrome în zona Convenției Organizației regionale de gestionare a pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO) |
Prezentul regulament stabilește măsurile de gestionare, conservare și control referitoare la pescuitul de stocuri de pești anadromi în zona Convenției Organizației regionale de gestionare a pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO). |
Amendamentul 3
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 6
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 7
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 10
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 8
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 10 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 9
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 10 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 11
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de regulament
Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 16
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de regulament
Articolul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 6a Alocarea posibilităților de pescuit pentru stocurile de stavrid În conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit pentru stocurile de stavrid de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea, fac eforturi pentru a asigura o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal, și pentru a oferi stimulente navelor de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact scăzut asupra mediului. |
Amendamentul 13
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. Navelor de pescuit ale Uniunii li se interzice să evacueze deșeurile de pește în timpul lansării și al ridicării. În cazul în care acest lucru nu este posibil, navele trebuie să deverseze deșeurile în loturi, la intervale de minimum două ore. |
(6) Navelor de pescuit ale Uniunii li se interzice să evacueze deșeurile de pește în timpul lansării și al ridicării. În cazul în care acest lucru nu este posibil și, din motive de siguranță funcțională, este necesar să se evacueze deșeurile biologice , navele trebuie să deverseze deșeurile în loturi, la intervale de minimum două ore. |
Amendamentul 14
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Navelor de pescuit ale Uniunii li se interzice să evacueze deșeurile de pește în timpul lansării și al ridicării. |
(4 ) Atunci când este posibil, navelor de pescuit ale Uniunii li se interzice să evacueze deșeurile de pește în timpul lansării și al ridicării. |
Amendamentul 15
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Navele de pescuit ale Uniunii trebuie să transforme deșeurile de pește în făină de pește și să păstreze toate deșeurile la bord, evacuările fiind limitate la deșeurile lichide/apa uzată. În cazul în care acest lucru nu este posibil, navele de pescuit trebuie să deverseze deșeurile în loturi, la intervale de minimum două ore. |
(5 ) Atunci când este posibil și adecvat, navele de pescuit ale Uniunii trebuie să transforme deșeurile de pește în făină de pește și să păstreze toate deșeurile la bord, evacuările fiind limitate la deșeurile lichide/apa uzată. În cazul în care acest lucru nu este posibil, navele de pescuit trebuie să deverseze deșeurile în loturi, la intervale de minimum două ore. |
Amendamentul 16
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. Plasele se curăță după fiecare operațiune de pescuit pentru a elimina peștele încâlcit în plase și materialele bentonice pentru a descuraja interacțiunile cu păsările în timpul derulării uneltei de pescuit. |
(6 ) Atunci când este posibil, plasele se curăță după fiecare operațiune de pescuit pentru a elimina peștele încâlcit în plase și materialele bentonice pentru a descuraja interacțiunile cu păsările în timpul derulării uneltei de pescuit. |
Amendamentul 17
Propunere de regulament
Articolul 9 – paragraful 1 – litera b a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 19
Propunere de regulament
Titlul 3 – Capitolul II a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Capitolul IIa |
|
Setci simple |
Amendamentul 20
Propunere de regulament
Articolul 17 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
Articolul 17a |
||
|
Setci simple |
||
|
(1) În zona Convenției SPRFMO este interzisă utilizarea de setci în derivă pelagice de mari dimensiuni, precum și a oricăror setci de adâncime. |
||
|
(2) Statele membre de pavilion ale căror nave doresc să tranziteze zona Convenției SPRFMO cu setci la bord au următoarele obligații: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. În pofida dispozițiilor articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt incluse în registrul SPRFMO al navelor nu sunt autorizate să se angajeze în activități de pescuit de specii obținute în zona Convenției SPRFMO . |
(5) În pofida dispozițiilor articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt incluse în registrul SPRFMO al navelor nu sunt autorizate să se angajeze în activități de pescuit de specii aflate sub responsabilitatea SPRFMO în zona Convenției. |
Amendamentul 22
Propunere de regulament
Articolul 19 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Prezentul articol nu aduce atingere articolelor 21 și 22 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și articolului 4 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008. |
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 23
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de regulament
Articolul 30 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre transmit Comisiei orice informații documentate care indică posibile cazuri de nerespectare a măsurilor de conservare și gestionare ale SPRFMO de către orice navă de pescuit în zona Convenției SPRFMO în ultimii doi ani, cu cel puțin 120 de zile înainte de reuniunea anuală. Comisia examinează aceste informații și, dacă este cazul, le transmite secretariatului SPRFMO cu cel puțin 90 de zile înainte de reuniunea anuală. |
Statele membre transmit Comisiei orice informații documentate care indică posibile cazuri de nerespectare a măsurilor de conservare și gestionare ale SPRFMO de către orice navă de pescuit în zona Convenției SPRFMO în ultimii doi ani, cu cel puțin 150 de zile înainte de reuniunea anuală. Comisia examinează aceste informații și, dacă este cazul, le transmite secretariatului SPRFMO cu cel puțin 120 de zile înainte de reuniunea anuală. |
Amendamentul 25
Propunere de regulament
Articolul 30 a – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . Autoritățile unei nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru , notificate de Comisie cu privire la includerea navei în proiectul de listă a navelor INN, notifică armatorului navei includerea acesteia în proiectul de listă SPRFMO a navelor INN și consecințele care pot rezulta din confirmarea includerii navei pe lista navelor INN adoptată de SPRFMO. |
(2 ) Atunci când este informată că o navă aflată sub pavilionul unui stat membru este inclusă în proiectul de listă SPRFMO a navelor INN , Comisia transmite această informație autorităților statului membru în cauză, care, la rândul lor , notifică armatorului navei includerea acesteia în proiectul de listă SPRFMO a navelor INN și consecințele care pot rezulta din confirmarea includerii navei pe lista navelor INN adoptată de SPRFMO. |
Amendamentul 26
Propunere de regulament
Articolul 32 – alineatul 1 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
(1) Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0377/2017).
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/87 |
P8_TA(2018)0003
Conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice ***I
Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 ianuarie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1343/2011 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2018/C 458/11)
Amendamentul 1
Propunere de regulament
Titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1343/2011 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului |
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului , precum și a Regulamentului (CE) nr. 494/2002 al Comisiei |
Amendamentul 2
Propunere de regulament
Considerentul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 3
Propunere de regulament
Considerentul 2 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de regulament
Considerentul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de regulament
Considerentul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 6
Propunere de regulament
Considerentul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 7
Propunere de regulament
Considerentul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 8
Propunere de regulament
Considerentul 6 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 9
Propunere de regulament
Considerentul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de regulament
Considerentul 7 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de regulament
Considerentul 7 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de regulament
Considerentul 7 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 13
Propunere de regulament
Considerentul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 14
Propunere de regulament
Considerentul 8 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 15
Propunere de regulament
Considerentul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 16
Propunere de regulament
Considerentul 9 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 17
Propunere de regulament
Considerentul 11
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de regulament
Considerentul 11 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 20
Propunere de regulament
Considerentul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de regulament
Considerentul 21
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 22
Propunere de regulament
Considerentul 23
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 23
Propunere de regulament
Considerentul 24
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de regulament
Considerentul 25
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 25
Propunere de regulament
Considerentul 26
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 26
Propunere de regulament
Considerentul 26 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 27
Propunere de regulament
Considerentul 26 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 28
Propunere de regulament
Considerentul 27 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 29
Propunere de regulament
Considerentul 28
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 30
Propunere de regulament
Considerentul 29
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 31
Propunere de regulament
Considerentul 30
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 32
Propunere de regulament
Considerentul 31
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 33
Propunere de regulament
Considerentul 32
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 268
Propunere de regulament
Considerentul 32 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 34
Propunere de regulament
Considerentul 33
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 35
Propunere de regulament
Considerentul 35
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 36
Propunere de regulament
Considerentul 36
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 37
Propunere de regulament
Considerentul 37
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 38
Propunere de regulament
Considerentul 38
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 39
Propunere de regulament
Considerentul 40
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 40
Propunere de regulament
Considerentul 42
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 41
Propunere de regulament
Considerentul 43
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 42
Propunere de regulament
Articolul 1 – paragraful 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 43
Propunere de regulament
Articolul 1 – paragraful 1 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 44
Propunere de regulament
Articolul 2 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . Prezentul regulament se aplică activităților desfășurate de navele de pescuit ale Uniunii și de resortisanții statelor membre, fără a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion, în zonele de pescuit prevăzute la articolul 5, precum și de navele de pescuit care arborează pavilionul unor țări terțe și sunt înregistrate în țări terțe, atunci când pescuiesc în apele Uniunii. |
(1) Fără a aduce atingere articolului 29, prezentul regulament se aplică tuturor activităților de pescuit (recreativ și comercial) desfășurate de navele de pescuit ale Uniunii și de resortisanții statelor membre, fără a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion, în zonele de pescuit prevăzute la articolul 5, precum și de navele de pescuit care arborează pavilionul unor țări terțe și sunt înregistrate în țări terțe, atunci când pescuiesc în apele Uniunii. |
Amendamentul 45
Propunere de regulament
Articolul 2 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . Articolele 7 și 14 și partea A din anexele V-X se aplică, de asemenea, pescuitului recreativ. |
(2 ) Prezentul regulament se aplică, de asemenea, pescuitului recreativ. |
Amendamentul 46
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . Ca instrumente pentru a sprijini punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), măsurile tehnice contribuie la obiectivele PCP stabilite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și, în special, la alineatele (2), (3) și alineatul (5) literele (a) și (j) din articolul menționat . |
(1 ) Măsurile tehnice contribuie la obiectivele PCP stabilite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
Amendamentul 47
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 2 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . În plus , măsurile tehnice : |
(2 ) Măsurile tehnice contribuie, în special , la atingerea următoarelor obiective : |
Amendamentul 48
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 49
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 50
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 2 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 51
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 2 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentele 294 și 300
Propunere de regulament
Articolul 3 – alineatul 2 – litera da (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 52
Propunere de regulament
Articolul 4 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 53
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . Măsurile tehnice au drept scop atingerea următoarelor ținte : |
(1 ) Pentru a evalua dacă măsurile tehnice contribuie la realizarea obiectivelor menționate la articolul 3, se utilizează următorii indicatori de performanță : |
Amendamentul 54
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 55
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 56
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 57
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(1a) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 din prezentul regulament și articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 de completare a prezentului regulament prin definirea, în sensul literei (a) de la alineatul 1 din prezentul articol: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Atunci când se stabilesc nivelurile specifice menționate la primul paragraf litera (c), se ține seama de cele mai bune avize științifice disponibile, inclusiv de către CSTEP, precum și de posibilitățile tehnice actuale și viitoare pentru evitarea capturilor de specii marine inferioare dimensiunilor minime de referință pentru conservare. |
Amendamentul 58
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1b) În scopul actelor delegate menționate la alineatul (1a), statele membre pot propune o recomandare comună în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 până la … [12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]. |
Amendamentul 59
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1c) În cazul în care nu se propune nicio recomandare comună până la termenul limită stabilit la prezentul articol alineatul (1b) sau în care se consideră că o recomandare comună transmisă de statele membre nu este compatibilă cu obiectivele prezentului regulament, Comisia adoptă, până la … [18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și prin derogare de la articolul 18 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, acte delegate care suplimentează prezentul regulament prin definirea elementelor menționate la prezentul articol alineatul (1a) primul paragraf, în conformitate cu articolul 32 din prezentul regulament. |
Amendamentul 60
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1d) Pentru a realiza reducerea progresivă a capturilor de specii marine inferioare dimensiunilor minime de referință pentru conservare la niveluri care să asigure modele durabile de exploatare, nivelurile specifice menționate la alineatul (1a) primul paragraf litera (c) se revizuiesc din trei în trei ani, folosind procedura prevăzută la alineatele (1a), (1b) și (1c), urmând să fie reduse și mai mult, dacă este cazul, în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile și cu posibilitățile tehnice actuale și viitoare pentru evitarea unor astfel de capturi. |
Amendamentul 61
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . Măsura în care au fost atinse aceste ținte este revizuită ca parte a procesului de raportare prevăzut la articolul 34. |
(2 ) Evaluarea menționată la alineatul (1), se realizează în contextul procesului de raportare prevăzut la articolul 34. |
Amendamentul 346
Propunere de regulament
Articolul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 4a |
|
Obiective socioeconomice |
|
Pentru a lua în considerare obiectivele socioeconomice prevăzute la articolul 2 alineatul (5) literele (c), (f) și (i) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul adoptării și punerii în aplicare a măsurilor tehnice și de conservare, statele membre utilizează la scară largă măsurile prevăzute la articolele 38, 39 și 40 din Regulamentul (UE) nr. 508/2014. |
Amendamentul 62
Propunere de regulament
Articolul 5 – paragraful 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 63
Propunere de regulament
Articolul 5 – paragraful 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 64
Propunere de regulament
Articolul 5 – paragraful 1 – litera g
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 65
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 66
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 67
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 68
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 69
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 70
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 5 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 71
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 72
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 73
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 9 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 74
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 10
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 75
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 11
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 76
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 11 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 77
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 12
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 78
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 13
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 79
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 80
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 16
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 81
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 17 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 82
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 20
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 83
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 21
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 84
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 22
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 85
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 23
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 86
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 24
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 87
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 26
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 88
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 27
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 89
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 28
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 90
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 29
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 91
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 30
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 92
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 31
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Amendamentul 93
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 32
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 94
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 33
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 95
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 36
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 96
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 38
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 97
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 39
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 98
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 39 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 99
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 40
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 100
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 42
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 101
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 43 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 102
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – punctul 45 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentele 303 și 349
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 103
Propunere de regulament
Articolul 7 – paragraful 1 – litera g
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 296
Propunere de regulament
Articolul 7 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 2, prezentul articol se aplică în apele internaționale și în apele țărilor terțe. |
Amendamentul 104
Propunere de regulament
Articolul 9 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Nicio parte a uneltelor tractate nu trebuie construită cu o dimensiune a ochiului de plasă mai mică decât dimensiunea ochiului de plasă al sacului de traul. Prezenta dispoziție nu se aplică în cazul plaselor utilizate pentru atașarea unor senzori de monitorizare a uneltei. |
(1) Nicio parte a uneltelor tractate nu are o dimensiune a ochiului de plasă mai mică decât dimensiunea ochiului de plasă al sacului de traul. Prezenta dispoziție nu se aplică în cazul plaselor utilizate pentru atașarea unor senzori de monitorizare a uneltei sau dispozitivelor de selecție pentru a îmbunătăți selectivitatea în funcție de dimensiuni sau specii pentru speciile marine . |
Amendamentul 105
Propunere de regulament
Articolul 9 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Este interzisă construirea oricărui sac de traul sau atașarea oricărui dispozitiv care obstrucționează sau diminuează altfel dimensiunea ochiului de plasă al sacului de traul sau orice parte a unei unelte de pescuit tractate. Prezenta dispoziție nu exclude utilizarea dispozitivelor specifice folosite pentru a reduce uzura uneltelor, pentru a le consolida sau pentru a limita pierderea capturilor în partea din față a uneltelor tractate. |
(3) Este interzisă folosirea sau transportul la bordul navelor de pescuit a oricărui dispozitiv care obstrucționează sau diminuează altfel dimensiunea ochiului de plasă al sacului de traul sau orice parte a unei unelte de pescuit tractate. Prezenta dispoziție nu exclude utilizarea dispozitivelor specifice folosite pentru a reduce uzura uneltelor, pentru a le consolida sau pentru a limita pierderea capturilor în partea din față a uneltelor tractate, sau instalarea de dispozitive destinate controlului capturilor . |
Amendamentul 106
Propunere de regulament
Articolul 10 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 107
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 4 – liniuța 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 108
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Este interzisă utilizarea oricăror setci fixe de fund, plase de încurcare și setci cu sirec în orice poziție în care adâncimea cartografiată este mai mare de 600 de metri. |
(5) Este interzisă utilizarea oricăror setci fixe de fund, plase de încurcare și setci cu sirec în orice poziție în care adâncimea cartografiată este mai mare de 200 de metri. |
Amendamentul 109
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(5a) Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (5): |
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 272
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 5 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5b) Este interzisă utilizarea oricăror setci fixe de fund, plase de încurcare și setci cu sirec în zonele desemnate în conformitate cu Directivele 92/43/CEE, 2009/147/CE și 2008/56/CE, atunci când utilizarea acestora are efecte negative asupra stării de conservare a speciilor și a habitatelor sensibile. |
Amendamentul 111
Propunere de regulament
Articolul 11 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatele (1) și (2) trebuie să fie eliberate imediat înapoi în mare, nevătămate. |
(3) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (2) trebuie să fie eliberate imediat înapoi în mare, nevătămate. |
Amendamentul 112
Propunere de regulament
Articolul 11 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) Alineatul (3) nu se aplică în cazul în care statul membru de pavilion dispune de un program oficial privind prinderea și studierea științifică a exemplarelor din speciile enumerate în anexa I. |
Amendamentul 113
Propunere de regulament
Articolul 11 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. În cazul în cele mai bune avize științifice disponibile indică faptul că este necesară o modificare a listei din anexa I, prin adăugarea de noi specii care necesită protecție, Comisia are competența de a adopta modificările respective prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 32. |
(4) În cazul în care cele mai bune avize științifice disponibile indică faptul că este necesară o modificare a listei din anexa I, prin adăugarea de noi specii care necesită protecție sau prin eliminarea unor specii care nu mai este necesar să rămână pe listă , Comisia este împuternicită să adopte modificările respective prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 32. |
Amendamentul 114
Propunere de regulament
Articolul 11 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Măsurile adoptate în temeiul alineatului (4) din prezentul articol au drept scop atingerea obiectivului stabilit la articolul 4 alineatul (1) litera (b). |
(5) Măsurile adoptate în temeiul alineatului (4) din prezentul articol ar trebui să fie precedate de o evaluare a indicatorilor de performanță stabiliți la articolul 4 alineatul (1) litera (b). |
Amendamentul 115
Propunere de regulament
Articolul 12 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 116
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din speciile menționate la alineatul (1) trebuie eliberate imediat, nevătămate. |
(2) Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din speciile menționate la alineatul (1) trebuie eliberate imediat, nevătămate. Operatorii de nave de pescuit înregistrează și transmit autorităților relevante informații privind capturile accidentale respective, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1004 al Parlamentului European și al Consiliului (1a) . |
Amendamentul 117
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. În pofida alineatelor (1) și (2), păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea unor exemplare din speciile marine menționate la alineatul (1) care au fost capturate accidental este autorizată în măsura în care activitatea respectivă este necesară pentru a asigura asistența pentru recuperarea animalelor și cu condiția ca autoritățile naționale competente să fi fost informate în mod corespunzător în prealabil. |
(3) În pofida alineatelor (1) și (2), păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea unor exemplare din speciile marine menționate la alineatul (1) care au fost capturate accidental este permisă în măsura în care activitatea respectivă este necesară pentru a asigura asistența pentru recuperarea animalelor individuale. Păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea de exemplare de specii marine este permisă în cazul în care exemplarul este mort și cu condiția să poată fi folosit în scopuri științifice. Autoritățile naționale competente respective sunt informate în mod corespunzător în prealabil. |
Amendamentul 118
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) Alineatele (1) și (2) nu se aplică în cazul în care statul membru de pavilion dispune de un program oficial privind prinderea și studierea științifică a unor exemplare de păsări, reptile sau mamifere marine. |
Amendamentul 119
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Măsurile adoptate în temeiul alineatului (4) din prezentul articol au drept scop atingerea obiectivului stabilit la articolul 4 alineatul (1) litera (b). |
(5) Măsurile adoptate în temeiul alineatului (4) din prezentul articol au drept scop atingerea obiectivelor prezentului regulament legate de indicatorii de performanță stabilite la articolul 4 alineatul (1) litera (b). |
Amendamentul 120
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) Statele membre monitorizează eficacitatea măsurilor adoptate în temeiul prezentului articol privind reducerea la minimum a capturilor accidentale și transmit un raport Comisiei privind progresele realizate până la data de … [doi ani de la data intrării în vigoarea a prezentului regulament] și din trei în trei ani după aceasta. |
Amendamentul 121
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Se interzice utilizarea uneltelor de pescuit prevăzute în anexa II în zonele relevante prevăzute în anexa respectivă. |
(1) Se interzice utilizarea uneltelor de pescuit prevăzute în anexa II în zonele relevante prevăzute în anexa respectivă. Statele membre efectuează o evaluare corespunzătoare în cazul utilizării uneltelor de pescuit în ariile speciale de conservare reglementate prin Directiva 92/43/CEE și în ariile de protecție specială reglementate prin Directiva 2009/147/CE. |
Amendamentul 122
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Perturbarea, deteriorarea sau distrugerea deliberată a habitatelor sensibile și a ariilor de reproducere sau de odihnă a speciilor sensibile este interzisă. |
Amendamentul 123
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În cazul în care cele mai bune avize științifice disponibile recomandă o modificare a listei zonelor din anexa II , inclusiv adăugarea de noi zone , Comisia are competența de a adopta astfel de modificări prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. La adoptarea unor astfel de modificări, Comisia acordă o atenție deosebită atenuării efectelor negative ale deplasării activității de pescuit către alte zone sensibile . |
(2) În cazul în care cele mai bune avize științifice disponibile recomandă o modificare urgentă a listei zonelor din anexa II, Comisia are competența de a adopta astfel de modificări prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Atunci când prezintă o propunere cu astfel de modificări, Comisia include o hartă completă a zonei vulnerabile și acordă o atenție deosebită atenuării efectelor ecologice, sociale și economice negative ale deplasării activității de pescuit către alte zone. |
Amendamentul 124
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. În cazul în care astfel de habitate se găsesc în ape aflate sub suveranitatea sau jurisdicția unui stat membru, statul membru în cauză are competența de a stabili zone închise sau alte măsuri de conservare pentru a proteja habitatele respective, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Astfel de măsuri trebuie să fie compatibile cu obiectivele prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și cel puțin la fel de severe ca măsurile prevăzute în dreptul Uniunii. |
(3) În cazul în care zonele din anexa II se găsesc în ape aflate sub suveranitatea sau jurisdicția unui stat membru, statul membru în cauză are competența de a stabili zone închise sau alte măsuri de conservare pentru a proteja habitatele respective, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Astfel de măsuri trebuie să fie compatibile cu obiectivele prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și cel puțin la fel de severe ca măsurile prevăzute în dreptul Uniunii. |
Amendamentul 125
Propunere de regulament
Articolul 13 – alineatul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(4a) Statele membre adoptă măsuri de protejare a zonelor în care ecosisteme marine vulnerabile, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 734/2008, există sau este probabil să existe în viitor în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția acestora și închid zonele respective pentru activități de pescuit de fund, cu excepția cazului în care cele mai bune avize științifice disponibile arată că astfel de activități nu au efecte negative semnificative asupra ecosistemelor în cauză. Astfel de măsuri respectă rezoluțiile adoptate de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, în special Rezoluțiile 61/105 și 64/72, și oferă un nivel de protecție cel puțin echivalent cu cel acordat ecosistemelor marine vulnerabile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 734/2008. |
Amendamentul 126
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 127
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 128
Propunere de regulament
Articolul 14 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 14a |
|
Produse pescărești importate destinate consumului uman |
|
Produsele pescărești importate și destinate consumului uman care au fost capturate în ape din afara Uniunii în zonele, subzonele și diviziunile menționate la articolul 5 respectă dimensiunile minime de referință pentru conservare prevăzute în anexele la prezentul regulament. |
Amendamentul 129
Propunere de regulament
Articolul 15 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre instituie măsuri de facilitare a depozitării sau a găsirii unor piețe de desfacere pentru capturile sub dimensiunile minime de referință pentru conservare debarcate în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Măsurile respective pot să includă sprijin pentru investiții în construcția și adaptarea locurilor de debarcare și a adăposturilor sau sprijin pentru investiții pentru a adăuga valoare produselor piscicole. |
Statele membre instituie măsuri adecvate de facilitare a depozitării sau a găsirii unor piețe de desfacere pentru capturile sub dimensiunile minime de referință pentru conservare debarcate în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Măsurile respective includ sprijin pentru investiții în construcția și adaptarea locurilor de debarcare și a adăposturilor , precum și sprijin pentru investiții pentru a adăuga valoare produselor piscicole. |
Amendamentul 130
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . Practicile de respingere selectivă și de aruncare a peștelui înainte de ridicarea plasei sunt interzise. |
(1 ) Practica de respingere selectivă a peștelui înainte de ridicarea plasei sunt interzise. |
Amendamentul 131
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Alineatul (1) nu se aplică pentru capturile de specii care sunt scutite de la aplicarea obligației de debarcare în temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
(2) Alineatul (1) nu se aplică în cazul activităților de pescuit desfășurate în Marea Mediterană și nici în cazul capturilor de specii care sunt scutite de la aplicarea obligației de debarcare în temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
Amendamentul 132
Propunere de regulament
Articolul 17 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 133
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Statele membre pot desfășura proiecte-pilot, cu scopul de a explora metode pentru evitarea, reducerea la minimum și eliminarea capturilor nedorite de specii care nu fac obiectul unor limite de captură . Aceste proiecte-pilot iau în considerare opiniile consiliilor consultative competente și se bazează pe cele mai bune avize științifice disponibile. |
(1) Statele membre pot desfășura proiecte-pilot, cu scopul de a explora metode pentru evitarea, reducerea la minimum și eliminarea capturilor nedorite. Aceste proiecte-pilot iau în considerare opiniile consiliilor consultative competente și se bazează pe cele mai bune avize științifice disponibile. |
Amendamentul 134
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În cazul în care rezultatele studiilor-pilot sau alte avize științifice indică un volum semnificativ al capturilor nedorite de specii care nu fac obiectul unor limite de captură, statele membre pot stabili măsuri tehnice pentru limitarea acestor capturi nedorite, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 . Aceste măsuri tehnice se aplică numai navelor de pescuit care arborează pavilionul statului membru respectiv. |
(2) În cazul în care rezultatele studiilor-pilot sau alte avize științifice indică un volum semnificativ al capturilor nedorite de specii care nu fac obiectul unor limite de captură, statele membre stabilesc măsuri tehnice pentru evitarea sau pentru limitarea , pe cât posibil, a acestor capturi nedorite, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sau la articolul 18 din prezentul regulament . |
Amendamentul 135
Propunere de regulament
Articolul 17 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) Dacă alte state membre doresc să instituie măsuri tehnice similare, o recomandare comună poate fi prezentată în conformitate cu articolul 18. |
Amendamentul 137
Propunere de regulament
Articolul 17 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 17a |
|
Documentarea |
|
În conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre pot introduce măsuri de monitorizare electronică pentru a documenta capturile, aruncarea acestora înapoi în mare și activitățile de pescuit. |
Amendamentul 138
Propunere de regulament
Capitolul II – secțiunea 5a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
SECȚIUNEA 5a |
|
ADAPTAREA NAVELOR DE PESCUIT |
|
Articolul 17b |
|
Adaptarea tonajului |
|
În ceea ce privește navele de pescuit noi și navele existente, creșterea tonajului navei în scopul îmbunătățirii securității la bord, a condițiilor de lucru, a igienei și a calității produselor, precum și creșterea tonajului navei în scopul stocării capturilor nedorite care fac obiectul obligației de debarcare în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sunt autorizate, cu condiția ca acestea să nu ducă la o creștere a capacității de capturare a navei. Volumele corespunzătoare nu sunt luate în calcul la evaluarea capacității de pescuit în raport cu plafoanele stabilite în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și nici în programul de intrare/ieșire menționat la articolul 23 din regulamentul respectiv. |
Amendamentul 139
Propunere de regulament
Articolul 18 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 140
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 1 – litera g
|
|
Amendamentul 141
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Totuși, dispozițiile privind dimensiunile ochiurilor de plasă stabilite în anexele V-XI partea B se aplică doar în măsura în care, până la data de … [18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], nu s-a adoptat niciun act delegat în temeiul alineatului (2) de la prezentul articol care să acopere aceeași temă pentru activitățile de pescuit respective. În cazul în care partea B a unei anexe la prezentul regulament devine aplicabilă, Comisia, fără a aduce atingere articolului 6 alineatul (1) punctul 4, adoptă până la aceeași dată un act delegat în conformitate cu articolul 32 pentru a completa prezentul regulament, oferind o definiție a „pescuitului dirijat” în scopul aplicării părții B în zona de pescuit relevantă și la activitățile de pescuit în cauză. |
|
Până la data expirării termenului limită stabilit la prezentul alineat al doilea paragraf sau până la data adoptării actului delegat menționat la paragraful respectiv, reținându-se data cea mai apropiată, dispozițiile aplicabile dimensiunilor ochiurilor de plasă la data de … [ziua de dinaintea datei la care intră în vigoare prezentul regulament (*1) ] continuă să se aplice cu privire la zonele de pescuit respective. |
Amendamentul 142
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Dacă este cazul, în vederea atingerii obiectivelor PCP și pentru a se ține seama de caracteristicile specifice ale unei regiuni, măsuri tehnice care se abat de la măsurile prevăzute la prezentul articol alineatul (1) pot fi adoptate în contextul unui plan multianual menționat la articolele 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
Amendamentul 143
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În conformitate cu procedura stabilită la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 , statele membre pot prezenta recomandări comune care definesc măsuri tehnice adecvate la nivel regional care se abat de la măsurile prevăzute la alineatul (1). |
(2) În cazul în care nu există niciun plan multianual pentru activitățile de pescuit în cauză sau atunci când planul multianual relevant nu instituie măsuri tehnice sau o procedură pentru adoptarea unor astfel de măsuri tehnice, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 din prezentul regulament și cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 în vederea completării prezentului regulament prin definirea unor măsuri tehnice adecvate la nivel regional care se abat de la măsurile prevăzute la alineatul (1) , în special prin stabilirea dimensiunilor ochiurilor de plasă care urmează să fie aplicate la nivel regional. În scopul adoptării acestor acte delegate, statele membre pot propune o recomandare comună în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 până la … [12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia face publice aceste recomandări comune imediat după prezentarea lor de către statele membre și face publică și orice evaluare științifică realizată pentru a asigura conformitatea acestora cu articolul 18 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
Amendamentul 144
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(2a) Măsurile adoptate în conformitate cu alineatele (1a) și (2): |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 145
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3 . Măsurile tehnice recomandate în conformitate cu alineatul (2) trebuie să fie cel puțin echivalente, din punctul de vedere al modelelor de exploatare și al nivelului de protecție oferit pentru speciile și habitatele sensibile, cu măsurile prevăzute la alineatul (1) . |
(3 ) În conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, statele membre fondează recomandările comune menționate la alineatul (2) din prezentul articol pe cele mai bune avize științifice disponibile. Avizele științifice respective țin seama de impactul unor astfel de măsuri asupra speciilor vizate și a speciilor și habitatelor sensibile, demonstrând beneficiile pentru conservarea ecosistemului marin . |
Amendamentul 146
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 18 alineatele (1), (3) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Comisia poate adopta astfel de acte delegate și în absența unei recomandări comune menționate la alineatele respective. |
Amendamentul 147
Propunere de regulament
Articolul 19
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
Articolul 19 |
eliminat |
||
Măsuri regionale în cadrul unor planuri multianuale |
|
||
1. Comisia are competența de a stabili măsuri tehnice la nivel regional, în vederea atingerii obiectivelor din planurile multianuale prevăzute la articolele 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Astfel de măsuri se stabilesc prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 32 din prezentul regulament și cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
|
||
2. Măsurile stabilite în conformitate cu alineatul (1) pot implica: |
|
||
|
|
||
|
|
||
3. Un plan multianual poate defini tipul de măsuri tehnice care pot fi adoptate în conformitate cu alineatele (1) și (2) pentru regiunea în cauză. |
|
||
4. Măsurile adoptate în conformitate cu alineatele (1) și (2) |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
5. Atunci când prezintă recomandări comune pentru stabilirea măsurilor tehnice menționate la alineatul (1), statele membre trebuie să furnizeze dovezi științifice care să susțină adoptarea măsurilor respective. |
|
||
6. Comisia poate solicita CSTEP să evalueze recomandările comune menționate la alineatul (5). |
|
Amendamentul 148
Propunere de regulament
Articolul 20 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 19 , pentru a defini uneltele de pescuit selective din punctul de vedere al speciilor și al dimensiunilor, statele membre furnizează elemente de probă care să demonstreze că uneltele respective îndeplinesc cel puțin unul dintre următoarele criterii: |
(1) Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 18 , pentru a defini uneltele de pescuit selective din punctul de vedere al speciilor și al dimensiunilor, statele membre furnizează elemente de probă care să demonstreze că uneltele respective îndeplinesc cel puțin unul dintre următoarele criterii: |
Amendamentul 149
Propunere de regulament
Articolul 21 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 19 , pentru a modifica zonele închise sau restricționate enumerate în partea C din anexele V-VIII și X și în partea B din anexa XI sau stabilesc noi zone închise sau cu restricții, statele membre includ în recomandările comune următoarele elemente în ceea ce privește astfel de zone închise sau cu restricții: |
Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 18 , pentru a modifica zonele închise sau restricționate enumerate în partea C din anexele V-VIII și X și în partea B din anexa XI , pentru a stabili noi zone închise sau cu restricții sau pentru a le elimina , statele membre includ în recomandările comune următoarele elemente în ceea ce privește astfel de zone închise sau cu restricții: |
Amendamentul 150
Propunere de regulament
Articolul 21 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Dacă statele membre nu adoptă recomandări comune, Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a stabili zone închise sau restricționate pe baza celor mai bune avize științifice disponibile. |
Amendamentul 151
Propunere de regulament
Articolul 22 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 152
Propunere de regulament
Articolul 23 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 19 , pentru a permite crearea de închideri în timp real și adoptarea de dispoziții privind schimbarea zonei de pescuit cu scopul de a asigura protecția concentrărilor de puiet de pește sau de specii de pești sau crustacee aflate în perioada de reproducere, statele membre includ următoarele elemente: |
Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 18 , pentru a permite crearea de închideri în timp real și adoptarea de dispoziții privind schimbarea zonei de pescuit cu scopul de a asigura protecția concentrărilor de puiet de pește sau de specii de pești sau crustacee sau de specii sensibile aflate în perioada de reproducere, statele membre includ următoarele elemente: |
Amendamentul 153
Propunere de regulament
Articolul 23 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentele 304 și 154
Propunere de regulament
Articolul 24 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 19 , pentru a permite sau a extinde utilizarea uneltelor de pescuit inovatoare , inclusiv traulul cu impulsuri electrice, astfel cum este descris în partea E din anexa V în cadrul unui bazin maritim specific, statele membre prezintă o evaluare a impactului posibil al utilizării unor astfel de unelte asupra speciilor vizate și asupra speciilor și habitatelor sensibile. |
(1) Atunci când prezintă recomandări comune, în conformitate cu articolul 18 , pentru a permite sau a extinde utilizarea uneltelor de pescuit inovatoare în cadrul unui bazin maritim specific, statele membre prezintă o evaluare a impactului posibil al utilizării unor astfel de unelte asupra speciilor vizate și asupra speciilor și habitatelor sensibile. |
|
O astfel de evaluare se bazează pe utilizarea uneltelor de pescuit inovatoare pe durata unei perioade de testare și este limitată la cel mult 5 % dintre navele care se află în prezent în respectivul métier pentru o perioadă de cel puțin patru ani. |
Amendamentul 155
Propunere de regulament
Articolul 24 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Utilizarea unor unelte de pescuit inovatoare nu este permisă în cazul în care evaluările indică faptul că utilizarea lor va conduce la un impact negativ asupra habitatelor sensibile și a speciilor nevizate. |
(3) Utilizarea unor unelte de pescuit inovatoare la scară comercială este permisă doar în cazul în care evaluarea menționată la alineatul (1) indică faptul că , comparativ cu instrumentele și tehnicile de pescuit existente reglementate, utilizarea lor nu va conduce la un impact negativ direct sau cumulativ asupra habitatelor marine, inclusiv asupra habitatelor sensibile sau a speciilor nevizate. |
Amendamentul 156
Propunere de regulament
Articolul 25 – paragraful 1 – liniuța 2 a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 158
Propunere de regulament
Articolul 25 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statele membre se asigură că pescarii direct vizați de aceste măsuri sunt consultați corespunzător. |
Amendamentul 159
Propunere de regulament
Articolul 26 – alineatul 1 – litera da (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 160
Propunere de regulament
Articolul 26 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Măsurile menționate la alineatul (1) au ca scop atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 3 și, în special, protejarea concentrărilor de puiet sau de specii de pește sau crustacee aflate în perioada de reproducere. |
(2) Măsurile menționate la alineatul (1) au ca scop atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 3 și, în special, protejarea concentrărilor de puiet sau de specii de pește sau crustacee aflate în perioada de reproducere. Acestea sunt cel puțin la fel de severe ca măsurile tehnice aplicabile în temeiul dreptului Uniunii. |
Amendamentul 161
Propunere de regulament
Articolul 26 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 26a |
|
Proiecte pilot privind documentarea completă a capturilor și a capturilor aruncate înapoi în mare |
|
(1) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 din prezentul regulament și cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, suplimentând prezentul regulament prin definirea unor proiecte-pilot care elaborează un sistem de documentare completă a capturilor și a capturilor aruncate înapoi în mare, bazat pe obiective și ținte măsurabile, în scopul unei gestionări bazate pe rezultate a activităților de pescuit. |
|
(2) Proiectele-pilot menționate la alineatul (1) de la prezentul articol pot deroga de la măsurile stabilite în anexele V-XI partea B pentru o anumită zonă și pentru o perioadă de maxim un an, cu condiția să se poată demonstra că astfel de proiecte-pilot vizează realizarea obiectivelor stabilite la articolul 3 și respectarea indicatorilor de performanță stabiliți la articolul 4 și vizează, în special, îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit sau a practicii în cauză sau reducerea în vreun fel a impactului său asupra mediului. Această perioadă de un an poate fi prelungită cu încă un an, în aceleași condiții. Proiectul-pilot este limitat la maximum 5 % din navele de pescuit din acel métier pentru fiecare stat membru. |
|
(3) Atunci când statele membre prezintă recomandări comune pentru stabilirea proiectelor-pilot menționate la alineatul (1), acestea furnizează dovezi științifice care să susțină adoptarea recomandărilor. CSTEP evaluează aceste recomandări comune și face publică evaluarea respectivă. În termen de șase luni de la încheierea proiectului, statele membre prezintă Comisiei un raport care prezintă rezultatele, inclusiv o evaluare detaliată a modificărilor selectivității și a altor efecte asupra mediului. |
|
(4) CSTEP evaluează raportul menționat la alineatul (3). În cazul în care CSTEP conchide că noua unealtă sau practică reușește să atingă obiectivele menționate la alineatul (2), Comisia poate face o propunere în conformitate cu TFUE pentru a permite folosirea generalizată a uneltei sau practicii respective. Evaluarea CSTEP este făcută publică. |
|
(5) Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru completarea prezentului regulament prin definirea specificațiilor tehnice ale sistemului pentru documentarea completă a capturilor și a capturilor aruncate înapoi în mare menționat la alineatul (1). |
Amendamentul 162
Propunere de regulament
Capitolul IV
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
Capitolul IV |
eliminat |
||
ORGANIZAȚII REGIONALE DE GESTIONARE A PESCUITULUI |
|
||
Articolul 28 |
|
||
Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC) |
|
||
Comisia are competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 32, pentru: |
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 163
Propunere de regulament
Articolul 29 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Măsurile tehnice prevăzute în prezentul regulament nu se aplică operațiunilor de pescuit desfășurate exclusiv în scopul cercetării științifice, care fac obiectul următoarelor condiții: |
(1) Măsurile tehnice prevăzute în prezentul regulament nu se aplică operațiunilor de pescuit desfășurate în cadrul campaniilor de cercetări științifice, care fac obiectul următoarelor condiții: |
Amendamentul 164
Propunere de regulament
Articolul 29 – alineatul 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 165
Propunere de regulament
Articolul 30 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 166
Propunere de regulament
Articolul 30 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Măsurile tehnice prevăzute în prezentul regulament nu se aplică operațiunilor de pescuit desfășurate exclusiv în scopul repopulării artificiale sau transplantării speciilor marine, cu condiția ca aceste operațiuni să fie efectuate cu permisiunea și sub autoritatea statului membru sau a statelor membre care au un interes direct de gestionare. |
(1) Măsurile tehnice prevăzute în prezentul regulament nu se aplică operațiunilor de pescuit desfășurate exclusiv în scopul repopulării directe sau transplantării speciilor marine, cu condiția ca aceste operațiuni să fie efectuate cu permisiunea și sub autoritatea statului membru sau a statelor membre care au un interes direct de gestionare. |
Amendamentul 167
Propunere de regulament
Articolul 30 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În cazul în care repopularea artificială sau transplantarea se desfășoară în apele altui stat membru sau ale altor state membre, Comisia și toate statele membre în cauză sunt informate cu cel puțin o lună înainte asupra intenției de a desfășura astfel de operațiuni de pescuit. |
(2) În cazul în care repopularea directă sau transplantarea se desfășoară în apele altui stat membru sau ale altor state membre, Comisia și toate statele membre în cauză sunt informate cu cel puțin o lună înainte asupra intenției de a desfășura astfel de operațiuni de pescuit. |
Amendamentul 168
Propunere de regulament
Articolul 31 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. În cazul în care avizele științifice disponibile arată că este necesară luarea unor măsuri imediate destinate protejării speciilor marine, Comisia are competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a atenua astfel de amenințări. Actele delegate respective pot viza, în special, restricții privind utilizarea uneltelor de pescuit sau activitățile de pescuit în anumite zone sau în anumite perioade. |
(1) În cazul în care avizele științifice disponibile arată că este necesară luarea unor măsuri imediate destinate protejării speciilor sau a habitatelor marine, Comisia are competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a atenua astfel de amenințări. Actele delegate respective pot viza, în special, restricții privind utilizarea uneltelor de pescuit sau activitățile de pescuit în anumite zone sau în anumite perioade sau orice alte măsuri de conservare necesare . |
Amendamentul 273
Propunere de regulament
Articolul 31 – alineatul 2 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 169
Propunere de regulament
Articolul 31 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Actele delegate menționate la alineatul (1) se aplică pentru o perioadă de cel mult trei ani, fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 32 alineatul (6). |
(3) Actele delegate menționate la alineatul (1) se aplică pentru o perioadă de cel mult doi ani, fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 32 alineatul (6). |
Amendamentul 170
Propunere de regulament
Articolul 34 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Până la sfârșitul anului 2020 și, ulterior, o dată la trei ani, pe baza informațiilor furnizate de statele membre și de consiliile consultative competente și în urma evaluării de către CSTEP, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament. Raportul evaluează amploarea contribuției măsurilor tehnice, atât la nivel regional, cât și la nivelul Uniunii, la îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 3 și la atingerea țintelor stabilite la articolul 4. |
(1) Până la … [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și, ulterior, o dată la trei ani, pe baza informațiilor furnizate de statele membre și de consiliile consultative competente și în urma evaluării de către CSTEP, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament. Raportul evaluează amploarea contribuției măsurilor tehnice, atât la nivel regional, cât și la nivelul Uniunii, la îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 3 , pe baza indicatorilor de performanță stabiliți la articolul 4. |
Amendamentul 171
Propunere de regulament
Articolul 34 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Pe baza raportului, în cazul în care, la nivel regional, există dovezi că obiectivele și țintele nu au fost atinse, în termen de șase luni de la prezentarea raportului menționat la alineatul (1), statele membre din regiunea respectivă prezintă un plan de stabilire a acțiunilor corective care trebuie întreprinse pentru ca obiectivele și țintele să poată fi atinse. |
(2) Pe baza raportului, în cazul în care, la nivel regional, există dovezi că obiectivele nu au fost atinse sau că s-au depășit nivelurile specifice de capturi inferioare dimensiunilor minime pentru conservare în cazul principalelor activități de pescuit menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) , în termen de 12 luni de la prezentarea raportului menționat la alineatul (1), statele membre din regiunea respectivă prezintă un plan de stabilire a acțiunilor corective care trebuie întreprinse pentru ca obiectivele stabilite la articolul 3 să poată fi atinse , iar capturile de specii marine inferioare dimensiunilor minime de referință pentru conservare să poată fi reduse la nivelurile menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) . |
Amendamentul 172
Propunere de regulament
Articolul 34 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) Comisia asistă statele membre să stabilească un plan național de acțiune pentru a soluționa dificultățile care au fost identificate la punerea în aplicare a unor măsuri tehnice noi pentru a respecta cerințele stabilite la articolul 4. Statele membre iau toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a planului de acțiune respectiv. |
Amendamentul 173
Propunere de regulament
Articolul 34 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) În cazul în care raportul arată că un stat membru nu și-a respectat obligațiile referitoare la control și colectarea datelor, Comisia poate întrerupe sau suspenda finanțarea FEPAM pentru statul membru respectiv, în conformitate cu articolele 100 și 101 din Regulamentul (UE) nr. 508/2014. |
Amendamentul 174
Propunere de regulament
Articolul 35 – paragraful 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 175
Propunere de regulament
Articolul 36
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 36 |
eliminat |
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 |
|
În Regulamentul (CE) nr. 1098/2007, articolele 8 și 9 se elimină. |
|
Amendamentul 176
Propunere de regulament
Articolul 37 – paragraful 1 – litera b
Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
Articolul 54c – alineatul 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 177
Propunere de regulament
Articolul 37 – paragraful 1 – litera b
Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
Articolul 54c – alineatul 2 – litera b – liniuța 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
peștele sortat este congelat imediat după sortare și nicio cantitate de pește sortat nu este returnată în mare; și |
peștele sortat este congelat după sortare și nicio cantitate de pește sortat nu este returnată în mare; și |
Amendamentul 178
Propunere de regulament
Articolul 37 – paragraful 1 – litera b
Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
Articolul 54c – alineatul 2 – litera b – liniuța 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
aparatul este instalat și amplasat pe navă astfel încât să fie asigurată congelarea imediată și să nu se permită returnarea în mare a organismelor marine. |
aparatul este instalat și amplasat pe navă astfel încât să fie asigurată congelarea și să nu se permită returnarea în mare a organismelor marine. |
Amendamentul 179
Propunere de regulament
Articolul 37 – paragraful 1 – litera b
Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
Articolul 54c – alineatul 3a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) Autoritatea competentă a statului de pavilion certifică planurile traulerelor frigorifice pentru a asigura conformitatea acestora cu normele aplicabile. |
Amendamentul 180
Propunere de regulament
Articolul 38
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
Articolul 38 |
eliminat |
||||
Modificarea Regulamentului (UE) nr. 1343/2011 |
|
||||
Articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1343/2011 se modifică după cum urmează: |
|
||||
|
|
||||
|
|
Amendamentul 181
Propunere de regulament
Articolul 40 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Regulamentele (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 se abrogă. |
Regulamentele (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 , precum și Regulamentul (CE) nr. 494/2002 al Comisiei (1a) se abrogă. |
Amendamentul 182
Propunere de regulament
Anexa I – litera na (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 183
Propunere de regulament
Anexa I – litera nb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 184
Propunere de regulament
Anexa I – litera o
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 185
Propunere de regulament
Anexa I – litera p
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 186
Propunere de regulament
Anexa I – litera pa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 187
Propunere de regulament
Anexa IV – punctul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 188
Propunere de regulament
Anexa IV – punctul 5 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 189
Propunere de regulament
Anexa IV – punctul 5 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 190
Propunere de regulament
Anexa IV – punctul 5 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 191
Propunere de regulament
Anexa IV – figura 5 a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Figura 5a – Crabul-păianjen (Maia squinada) |
|
|
Amendamentul 192
Propunere de regulament
Anexa IV – figura 5 b (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Figura 5b – Crabul comun (Cancer pagarus) |
|
|
Amendamentul 193
Propunere de regulament
Anexa IV – figura 5 c (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Figura 5c – Melcul-de-mare (Buccinum spp) |
|
|
Amendamentul 194
Propunere de regulament
Anexa IV – figura 5 d (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Figura 5d – Peștele-spadă (Xiphias gladius) |
|
|
Amendamentul 195
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 1 – rândul 14
Textul propus de Comisie |
|
Macrou (Scomber spp.) |
20 cm |
Amendamentul |
|
Macrou (Scomber spp.) |
30 cm (1a) |
Amendamentul 196
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 1 – rândul 15
Textul propus de Comisie |
|
Hering (Clupea harengus) |
20 cm |
Amendamentul |
|
Hering (Clupea harengus) |
20 cm (1a) |
Amendamentul 197
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 1 – rândul 16
Textul propus de Comisie |
|
Stavrid (Trachurus spp.) |
15 cm |
Amendamentul |
|
Stavrid (Trachurus spp.) |
15 cm (1a) |
Amendamentul 198
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 1 – rândul 17
Textul propus de Comisie |
|
Hamsie (Engraulis encrasicolus) |
12 cm sau 90 de bucăți pe kilogram |
Amendamentul |
|
Hamsie (Engraulis encrasicolus) |
12 cm sau 90 de bucăți pe kilogram (1a) |
Amendamentul 199
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 1 – rândul 19
Textul propus de Comisie |
|
Sardine (Sardina pilchardus) |
11 cm |
Amendamentul |
|
Sardine (Sardina pilchardus) |
11 cm (1a) |
Amendamentul 200
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 1 – rândul 20
Textul propus de Comisie |
|
Homar (Homarus gammarus) |
87 mm |
Amendamentul |
|
Homar (Homarus gammarus) |
87 mm (lungimea carapacei) |
Amendamentul 201
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 1 – rândul 34
Textul propus de Comisie |
|
Specii de langustă (Palinurus spp.) |
95 mm |
Amendamentul |
|
Specii de langustă (Palinurus spp.) |
95 mm (lungimea carapacei) |
Amendamentul 202
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 2 – rândul 13
Textul propus de Comisie |
|
Langustină (Nephrops norvegicus) |
Lungime totală: 105 mm |
|
Lungimea carapacei 32 mm |
Amendamentul |
|
Langustină (Nephrops norvegicus) |
Lungime totală: 105 mm |
|
Lungimea carapacei 32 mm |
|
Cozi de langustină 59 mm |
Amendamentul 203
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 2 – rândul 14
Textul propus de Comisie |
|
Macrou (Scomber spp.) |
20 cm |
Amendamentul |
|
Macrou (Scomber spp.) |
20 cm (1a) |
Amendamentul 204
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 2 – rândul 15
Textul propus de Comisie |
|
Hering (Clupea harengus) |
18 cm |
Amendamentul |
|
Hering (Clupea harengus) |
18 cm (1a) |
Amendamentul 205
Propunere de regulament
Anexa V – partea A – tabelul 2 – rândul 16
Textul propus de Comisie |
|
Stavrid (Trachurus spp.) |
15 cm |
Amendamentul |
|
Stavrid (Trachurus spp.) |
15 cm (1a) |
Amendamentul 206
Propunere de regulament
Anexa V – partea B – punctul 1 – tabel – rândul 2b (nou)
Textul propus de Comisie |
||
|
|
|
Amendamentul |
||
Cel puțin 90 mm |
Skagerrak și Kattegat |
Se montează o plasă cu ochiuri în partea superioară cu dimensiunea ochiului de plasă de cel puțin 270 mm (plasă cu ochiuri în formă de romb) sau de 140 mm (1a) (plasă cu ochiuri în formă de pătrat). |
Amendamentele 305 și 355
Propunere de regulament
Anexa V – partea B – punctul 1 – tabel – rândul 4
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 80 mm |
Diviziunea ICES IVb situată la sud de 54o30'N și diviziunea ICES IVc |
Pescuit dirijat de limbă-de-mare cu beam-traul sau [traul cu impulsuri electrice] . Un panou cu o dimensiune minimă a ochiului de plasă de 180 mm montat în jumătatea superioară a părții anterioare a plasei. |
Amendamentul |
||
Cel puțin 80 mm |
Diviziunea ICES IVb situată la sud de 54o30'N și diviziunea ICES IVc |
Pescuit dirijat de limbă-de-mare cu beam-traul. Un panou cu o dimensiune minimă a ochiului de plasă de 180 mm montat în jumătatea superioară a părții anterioare a plasei. |
Amendamentul 208
Propunere de regulament
Anexa V – partea B – punctul 1 – tabel – rândul 4b (nou)
Textul propus de Comisie |
|||
|
|||
Amendamentul |
|||
Cel puțin 40mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de calamar (85 % din capturi) (Lolignidae, Ommastrephidae). |
Amendamentul 209
Propunere de regulament
Anexa V – partea B – punctul 1 – tabel – rândul 6
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 16mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de specii pelagice mici. |
|
|
Pescuit dirijat de merluciu norvegian. În cadrul pescuitului de merluciu norvegian, se montează o sită de sortare cu un spațiu între bare de 22 mm. |
|
|
Pescuit dirijat de Crangon crangon .Se montează o sită de sortare , o plasă tip sită sau un dispozitiv de selecție echivalent. |
Amendamentul |
||
Cel puțin 16mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de specii pelagice mici (80 % din capturi) . |
|
|
Pescuit dirijat de merluciu norvegian (50 % din capturi) . În cadrul pescuitului de merluciu norvegian, se montează o sită de sortare cu un spațiu maxim între bare de 35 mm. |
|
|
Pescuit dirijat de crevete brun și crevete Esop (90 % din capturi) . Se montează o plasă cu grilă de sortare sau o sită de sortare , în conformitate cu normele stabilite la nivel național . |
Amendamentul 210
Propunere de regulament
Anexa V – partea B – punctul 2 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 211
Propunere de regulament
Anexa V – partea B – punctul 2 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În Marea Nordului și în Skagerrak/Kattegat, se aplică următoarele dimensiuni ale ochiului de plasă pentru plasele fixe: |
În Marea Nordului și în Skagerrak/Kattegat, se aplică următoarele dimensiuni ale ochiului de plasă pentru plasele fixe și setcile în derivă : |
Amendamentul 212
Propunere de regulament
Anexa V – partea C – punctul 1 – subpunctul 1.1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 213
Propunere de regulament
Anexa V – partea C – punctul 2 – subpunctul 2.2 – liniuța 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 214
Propunere de regulament
Anexa V – partea C – punctul 2 – subpunctul 2.2 – liniuța 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 215
Propunere de regulament
Anexa V – partea C – punctul 2 – subpunctul 2.2 – liniuța 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 216
Propunere de regulament
Anexa V – partea C – punctul 6 – subpunctul 6.2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 274
Propunere de regulament
Anexa V – Partea D – subtitlul
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Măsuri de reducere a capturilor accidentale de cetacee în diviziunea ICES IIIa și în subzona ICES IV |
Măsuri de reducere a capturilor accidentale de mamifere marine în diviziunea ICES IIIa și în subzona ICES IV |
Amendamentul 275
Propunere de regulament
Anexa V – Partea D – punctul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||||
|
|
Amendamentele 306, 314, 315 și 356
Propunere de regulament
Anexa V – partea E
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
eliminat |
|||
În pofida dispozițiilor de la articolul 13, pescuitul cu un traul cu impulsuri electrice este permis în diviziunile ICES IVb și IVc în condițiile stabilite în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) a doua liniuță din prezentul regulament, în ceea ce privește caracteristicile impulsurilor electrice folosite și măsurile de monitorizare și control în vigoare la sud de o loxodromă unită de următoarele coordonate, măsurate în conformitate cu sistemul WGS84: |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 324
Propunere de regulament
Anexa VI – partea A – tabel – rândul 14
Textul propus de Comisie |
|
Macrou (Scomber spp.) |
20 cm |
Amendamentul |
|
Macrou (Scomber spp.) |
20 cm (1a) |
Amendamentul 218
Propunere de regulament
Anexa VI – partea A – tabel – rândul 15
Textul propus de Comisie |
|
Hering (Clupea harengus) |
20 cm |
Amendamentul |
|
Hering (Clupea harengus) |
20 cm (1a) |
Amendamentul 219
Propunere de regulament
Anexa VI – partea A – tabel – rândul 16
Textul propus de Comisie |
|
Stavrid (Trachurus spp.) |
15 cm (3) |
Amendamentul |
|
Stavrid (Trachurus spp.) |
Amendamentul 220
Propunere de regulament
Anexa VI – partea A – tabel – rândul 17
Textul propus de Comisie |
|
Hamsie (Engraulis encrasicolus) |
12 cm sau 90 de bucăți pe kilogram |
Amendamentul |
|
Hamsie (Engraulis encrasicolus) |
12 cm sau 90 de bucăți pe kilogram (1a) |
Amendamentul 221
Propunere de regulament
Anexa VI – partea B – punctul 1 – tabel – rândul 2
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 120 mm |
Întreaga zonă |
Nu există |
Amendamentul |
||
Cel puțin 100 mm (1a) |
Întreaga zonă |
Nu există |
Amendamentul 223
Propunere de regulament
Anexa VI – partea B – punctul 2 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 224
Propunere de regulament
Anexa VI – partea B – punctul 2 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În apele din nord-vest, se aplică următoarele dimensiuni ale ochiului de plasă pentru plasele fixe. |
În apele din nord-vest, se aplică următoarele dimensiuni ale ochiului de plasă pentru plasele fixe și pentru setcile în derivă . |
Amendamentul 225
Propunere de regulament
Anexa VI – partea B – punctul 2 – tabel – rândul 2
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 120 mm (1) |
Întreaga zonă |
Nu există |
Amendamentul |
||
Cel puțin 120 mm (1) |
Întreaga zonă |
Nu există |
Amendamentul 226
Propunere de regulament
Anexa VI – partea B – tabel – rândul 4
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 50 mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de specii pelagice mici |
Amendamentul |
||
Cel puțin 50 mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de specii pelagice mici ( 80 % din capturi ) |
|
|
Pescuit dirijat de barbun (50 % din capturi). |
Amendamentul 227
Propunere de regulament
Anexa VI – partea C – punctul 1 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În fiecare an, de la 1 ianuarie la 31 martie și de la 1 octombrie la 31 decembrie, se interzice desfășurarea oricărei activități de pescuit folosind orice unelte tractate sau plase fixe în zona delimitată de unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, măsurate în conformitate cu sistemul de coordonate WGS84: |
În fiecare an, de la 1 ianuarie la 31 martie și de la 1 octombrie la 31 decembrie, se interzice desfășurarea oricărei activități de pescuit folosind orice unelte tractate de fund sau plase fixe de fund în zona delimitată de unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, măsurate în conformitate cu sistemul de coordonate WGS84: |
Amendamentul 228
Propunere de regulament
Anexa VI – partea C – punctul 3 – subpunctul 3.2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 229
Propunere de regulament
Anexa VI – partea C – punctul 9 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 230
Propunere de regulament
Anexa VI – partea C – punctul 9 – subpunctul 9.2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 276
Propunere de regulament
Anexa VI – Partea D – punctul 1 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 277
Propunere de regulament
Anexa VI – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.1 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 278
Propunere de regulament
Anexa VI – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.2 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 279
Propunere de regulament
Anexa VI – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.3 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 231
Propunere de regulament
Anexa VII – partea A – tabel – rândul 15
Textul propus de Comisie |
|
Hering (Clupea harengus) |
20 cm |
Amendamentul |
|
Hering (Clupea harengus) |
20 cm (1a) |
Amendamentul 232
Propunere de regulament
Anexa VII – partea A – tabel – rândul 18
Textul propus de Comisie |
|
Biban (Dicentrarchus labrax) |
42 cm |
Amendamentul |
|
Biban (Dicentrarchus labrax) |
36 cm |
Amendamentul 233
Propunere de regulament
Anexa VII – partea A – tabel – rândul 23
Textul propus de Comisie |
|
Scoică-pieptene (Chlamys spp.) |
40 mm |
Amendamentul |
|
Scoică-pieptene (Chlamys spp., Mimachlamys spp. ) |
40 mm |
Amendamentul 234
Propunere de regulament
Anexa VII – partea A – tabel – rândul 26
Textul propus de Comisie |
|
Scoică de Manila ( Venerupis philippinarum) |
35 mm |
Amendamentul |
|
Scoica de Manila ( Ruditapes philippinarum) |
35 mm |
Amendamentul 235
Propunere de regulament
Anexa VII – partea A – tabel – rândul 34
Textul propus de Comisie |
|
Caracatiță (Octopus vulgaris) |
750 de grame (3) |
Amendamentul |
|
Caracatiță (Octopus vulgaris) |
1 000 de grame (3) |
Amendamentul 242
Propunere de regulament
Anexa VII – partea C – punctul 4 – subpunctul 4.2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 243
Propunere de regulament
Anexa VII – partea C – punctul 4 – subpunctul 4.2a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 280
Propunere de regulament
Anexa VII – Partea D – punctul 1 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 281
Propunere de regulament
Anexa VII – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.1 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 282
Propunere de regulament
Anexa VII – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.2 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 283
Propunere de regulament
Anexa VII – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.3 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 247
Propunere de regulament
Anexa VIII – partea B – punctul 2 – tabel – rândul 2
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 157 mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de somon |
Amendamentul |
||
eliminat |
|
|
Amendamentul 284
Propunere de regulament
Anexa VIII – Partea D – punctul 1 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 285
Propunere de regulament
Anexa VIII – Partea D – punctul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 251
Propunere de regulament
Anexa IX – partea B – punctul 1 – tabel – rândul 2
Textul propus de Comisie |
||
Sac de traul cu ochiuri pătrate de cel puțin 40 mm2 |
Întreaga zonă |
La cererea justificată corespunzător a proprietarului navei, poate fi utilizat un sac de traul cu ochiuri în formă de romb de 50 mm (2) în locul sacului de traul cu ochiuri pătrate de 44 mm |
Amendamentul |
||
Sac de traul cu ochiuri pătrate de cel puțin 40 mm2 |
Întreaga zonă |
La cererea justificată corespunzător a proprietarului navei, poate fi utilizat un sac de traul cu ochiuri în formă de romb de 50 mm (2) în locul sacului de traul cu ochiuri pătrate de 40 mm |
Amendamentul 254
Propunere de regulament
Anexa IX – partea B – punctul 2a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 255
Propunere de regulament
Anexa IX – partea C – punctul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Este interzis să se dețină la bord sau să se instaleze mai mult de 250 de vârșe sau coșuri pe navă pentru a captura crustacee de apă adâncă (inclusiv Plesionika spp., Pasiphaea spp. sau specii similare) . |
Este interzis să se dețină la bord sau să se instaleze mai mult de 250 de vârșe sau coșuri pe navă pentru a captura crustacee de adâncime . |
Amendamentul 256
Propunere de regulament
Anexa IX – partea C – punctul 5 – paragraful 1a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Se acordă autorizație pentru capturarea de crustacee de adâncime (inclusiv pentru Plesionika spp, Pasiphaea spp. sau alte specii similare) unor flote strict localizate care utilizează unelte artizanale. |
Amendamentul 257
Propunere de regulament
Anexa IX – partea C – punctul 6a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 286
Propunere de regulament
Anexa IX – Partea D – punctul 1 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 287
Propunere de regulament
Anexa IX – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.1 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 288
Propunere de regulament
Anexa IX – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.2 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 289
Propunere de regulament
Anexa IX – Partea D – punctul 2 – subpunctul 2.3 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 259
Propunere de regulament
Anexa X – partea B – punctul 1 – tabel – rândul 2
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 50 mm |
Întreaga zonă |
Ca alternativă, pot fi utilizați saci de traul cu ochiuri pătrate de 40 mm |
Amendamentul |
||
Cel puțin 40 mm |
Întreaga zonă |
La cererea justificată corespunzător a proprietarului navei, pot fi utilizați saci de traul cu ochiuri rombice de 50 mm (1a) în locul sacilor de traul cu ochiuri pătrate de 40 mm. |
Amendamentul 260
Propunere de regulament
Anexa X – partea B – punctul 2 – tabel – rândul 2
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 400 mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de calcan |
Amendamentul |
||
Cel puțin 400 mm |
Întreaga zonă |
Pescuit de calcan cu setci fixe de fund |
Amendamentul 261
Propunere de regulament
Anexa X – partea C
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Partea C |
eliminat |
Zone închise sau cu restricții |
|
Închidere sezonieră pentru protejarea calcanului |
|
Pescuitul dirijat, transbordarea, debarcarea și prima vânzare de calcan sunt permise în perioada 15 aprilie – 15 iunie a fiecărui an în apele Uniunii din Marea Neagră. |
|
Amendamentul 290
Propunere de regulament
Anexa X – Partea D – punctul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 262
Propunere de regulament
Anexa XI – partea A – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
Dimensiuni ale ochiului de plasă de bază pentru unelte tractate |
|
Amendamentul 263
Propunere de regulament
Anexa XI – partea A – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În regiunile ultraperiferice , se folosesc saci de traul având următoarele dimensiuni ale ochiului de plasă. |
În apele Uniunii, în Oceanul Indian și în Oceanul Atlantic de Vest se folosesc saci de traul având următoarele dimensiuni ale ochiului de plasă: |
Amendamentul 264
Propunere de regulament
Anexa XI – partea A – tabel – rândul 3
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 45 mm |
Toate apele din largul coastei Guyanei Franceze aflate sub jurisdicția și suveranitatea Franței |
Pescuit dirijat de creveți (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri). |
Amendamentul |
||
Cel puțin 45 mm |
Toate apele din largul coastei Guyanei Franceze aflate sub jurisdicția și suveranitatea Franței |
Pescuit dirijat de creveți (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) (15 % din capturi) |
Amendamentul 265
Propunere de regulament
Anexa XI – partea A – tabel – rândul 4
Textul propus de Comisie |
||
Cel puțin 14 mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de specii pelagice mici cu setci înconjurătoare |
Amendamentul |
||
eliminat |
|
|
Amendamentul 266
Propunere de regulament
Anexa IX – partea A – punctul 1a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
||
|
În apele Uniunii, în Oceanul Indian și în Oceanul Atlantic de Vest, se aplică următoarele dimensiuni ale ochiului de plasă pentru plasele pungă |
Amendamentul 267
Propunere de regulament
Anexa IX – partea A – punctul 1a (nou) – tabel (nou)
Textul propus de Comisie |
|||
|
|||
Amendamentul |
|||
Dimensiunea ochiului de plasă |
Zone geografice |
Condiții |
|
Cel puțin 14 mm |
Întreaga zonă |
Pescuit dirijat de specii pelagice mici cu plase pungă |
Amendamentul 291
Propunere de regulament
Anexa XI – Partea Ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
Partea Ba |
||
|
Măsuri de atenuare pentru speciile sensibile |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
(1) Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0381/2017).
(18) Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).
(19) Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p.7).
(20) Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p.7).
(19) Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p.7).
(20) Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p.7).
(21) Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).
(21) Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).
(1a) Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1).
(1a) Directiva Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (79/409/CEE) (JO L 103, 25.4.1979, p. 1);
(29) Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).
(30) Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 (JO L 248, 22.9.2007, p. 1).
(31) Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 şi de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 şi (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).
(32) Regulamentul (UE) nr. 1343/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2011 privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană (JO L 347, 30.12.2011, p. 44).
(33) Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).
(29) Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (JO L 409, 30.12.2006, p. 11).
(30) Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 (JO L 248, 22.9.2007, p. 1).
(31) Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 şi de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 şi (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).
(33) Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).
(34) Diviziunile ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt cele definite în Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind comunicarea datelor statistice referitoare la capturile nominale de către statele membre care practică pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (JO L 87, 31.3.2009, p. 70).
(34) Diviziunile ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt cele definite în Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind comunicarea datelor statistice referitoare la capturile nominale de către statele membre care practică pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (JO L 87, 31.3.2009, p. 70).
(40) Regulamentul (CE) nr. 517/2008 al Comisiei din 10 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului în ceea ce privește determinarea dimensiunii ochiurilor de plasă și evaluarea grosimii firului plaselor de pescuit (JO L 151, 11.6.2008, p. 5).
(1a) Regulamentul (UE) 2017/1004 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 199/2008 al Consiliului (JO L 157, 20.6.2017, p. 1).
(*1) În cazul în care această abordare este acceptată, articolele 35-41 urmează să fie adaptate în cursul negocierilor cu Consiliul, după ce s-au identificat măsurile care vor continua să se aplice după data indicată aici.
(1a) Regulamentul (CE) nr. 494/2002 al Comisiei din 19 martie 2002 de stabilire a unor măsuri tehnice suplimentare pentru refacerea rezervei de merluciu din subzonele ICES III, IV, V, VI și VII și diviziunile ICES VIII a, b, d, e (JO L 77, 20.3.2002, p. 8).
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) În subdiviziunea Kattegat se montează o plasă cu ochiuri pătrate de 120 mm (în traul în perioada 1 octombrie-31 decembrie și în seiner în perioada 1 august-31 octombrie).
(1) Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 al Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a cerințelor specifice de acces și a condițiilor asociate care se aplică pescuitului rezervelor de specii de adâncime (JO L 351, 28.12.2002, p. 6).
(1) Regulamentul (UE) 2016/2336 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2016 de stabilire a unor condiții specifice privind pescuitul stocurilor de specii de adâncime din Atlanticul de Nord-Est și a unor dispoziții referitoare la pescuitul în apele internaționale din zona Atlanticului de Nord-Est și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2347/2002 al Consiliului (JO L 354, 23.12.2016, p. 1).
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentajul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporția reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Acest procentaj se calculează pe baza unuia sau mai multor eșantioane reprezentative. Limita de 10 % nu trebuie depășită în timpul transbordării, descărcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(3) În apele Uniunii din sub-zonele ICES V și VI la sud de paralela de 56o latitudine nordică și VII, cu excepția diviziunilor ICES VII d, e și f, se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare de 130 mm.
(3) În apele Uniunii din sub-zonele ICES V și VI la sud de paralela de 56o latitudine nordică și VII, cu excepția diviziunilor ICES VII d, e și f, se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare de 130 mm.
(3a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(1a) A se introduce treptat pe o perioadă de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Pentru diviziunile ICES VIId și VIIe se aplică o dimensiune a ochiului de plasă de cel puțin 100 mm.
(1) Pentru pescuitul dirijat de pește-pescar (30 % din capturi) dimensiunea ochiului de plasă utilizat este de cel puțin 220 mm. Pentru pescuitul dirijat de polac și merluciu (50 % din capturi) în diviziunile ICES VIId și VIIe, dimensiunea ochiului de plasă utilizat este de cel puțin 110 mm.
(1) Pentru pescuitul dirijat de pește-pescar (30 % din capturi) dimensiunea ochiului de plasă utilizat este de cel puțin 220 mm. Pentru pescuitul dirijat de polac și merluciu (50 % din capturi) în diviziunile ICES VIId și VIIe, dimensiunea ochiului de plasă utilizat este de cel puțin 110 mm.
(1a) Dimensiunea minimă de referință pentru conservarea sardinelor, hamsiilor, heringilor, stavrizilor și macroului nu se aplică în limita de 10 % din greutatea în viu a capturilor totale din fiecare din aceste specii păstrate la bord.
Procentul de sardine, hamsii, heringi, stavrizi și macrou subdimensionați se calculează ca proporție reprezentată de greutatea în viu a tuturor organismelor marine de la bord după sortare sau descărcare la țărm.
Procentul se calculează pe baza uneia sau mai multor mostre reprezentative. Limita de 10 % nu se depășește în timpul transbordării, debarcării, transportului, depozitării, expunerii sau vânzării.
(3) În toate apele din partea Atlanticului Central și de Est care cuprinde diviziunile 34.1.1, 34.1.2 și 34.1.3 și subzona 34.2.0 a zonei de pescuit 34 din regiunea CECAF, se aplică o greutate a peștelui eviscerat de 450 de grame.
(3) În toate apele din partea Atlanticului Central și de Est care cuprinde diviziunile 34.1.1, 34.1.2 și 34.1.3 și subzona 34.2.0 a zonei de pescuit 34 din regiunea CECAF, se aplică o greutate a peștelui eviscerat de 450 de grame.
(2) Numai un singur tip de plasă (fie de 40 mm cu ochiuri pătrate, fie de 50 mm cu ochiuri rombice) poate fi păstrat la bord sau utilizat.
(2) Numai un singur tip de plasă (fie de 40 mm cu ochiuri pătrate, fie de 50 mm cu ochiuri rombice) poate fi păstrat la bord sau utilizat.
(1a) Numai un singur tip de plasă (fie de 40 mm cu ochiuri pătrate, fie de 50 mm cu ochiuri rombice) poate fi păstrat la bord sau utilizat.
Miercuri, 17 ianuarie 2018
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/187 |
P8_TA(2018)0006
Controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere, asistenței tehnice și tranzitului în ceea ce privește produsele cu dublă utilizare ***I
Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 ianuarie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui regim al Uniunii pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere, asistenței tehnice și tranzitului în ceea ce privește produsele cu dublă utilizare (reformare) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)
(Procedura legislativă ordinară – reformare)
(2018/C 458/12)
Amendamentul 1
Propunere de regulament
Considerentul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 2
Propunere de regulament
Considerentul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 3
Propunere de regulament
Considerentul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de regulament
Considerentul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de regulament
Considerentul 6 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 6
Propunere de regulament
Considerentul 7 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 7
Propunere de regulament
Considerentul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 8
Propunere de regulament
Considerentul 10
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 9
Propunere de regulament
Considerentul 11
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de regulament
Considerentul 12
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de regulament
Considerentul 13 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de regulament
Considerentul 14
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 13
Propunere de regulament
Considerentul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 14
Propunere de regulament
Considerentul 16 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 15
Propunere de regulament
Considerentul 17
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 16
Propunere de regulament
Considerentul 18
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 17
Propunere de regulament
Considerentul 19 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de regulament
Considerentul 21
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 19
Propunere de regulament
Considerentul 22 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 20
Propunere de regulament
Considerentul 25
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de regulament
Considerentul 25 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 22
Propunere de regulament
Considerentul 27
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 23
Propunere de regulament
Considerentul 29
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de regulament
Considerentul 31
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 25
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 26
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 27
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
5a. „utilizator final” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice entitate care este destinatarul final al produselor cu dublă utilizare; |
Amendamentul 28
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 13
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 29
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 22
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 30
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 23
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 31
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 23 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 32
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 33
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 1 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 34
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În cazul în care un exportator , în temeiul îndatorii sale de a exercita obligația de diligență, are cunoștință că produsele cu dublă utilizare pe care intenționează să le exporte și care sunt prevăzute în anexa I sunt destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la alineatul (1), el este obligat să informeze autoritatea competentă, care va decide cu privire la oportunitatea de a impune obținerea unei autorizații pentru exportul în cauză. |
(2) În cazul în care un exportator, exercitându-și obligația de diligență, constată că produsele cu dublă utilizare nelistate în anexa I pe care intenționează să le exporte și pot fi destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la alineatul (1), acesta este obligat să informeze autoritatea competentă din statul membru în care își are sediul sau reședința , care va decide cu privire la oportunitatea de a impune obținerea unei autorizații pentru exportul în cauză. |
Amendamentul 35
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Autorizațiile pentru exportul de produse neprevăzute în listă se acordă pentru produse specifice și utilizatori finali specifici. Autorizațiile se acordă de către autoritatea competentă a statului membru în care este rezident sau stabilit exportatorul sau, în cazul în care exportatorul este o persoană rezidentă sau stabilită în afara Uniunii, de către autoritatea competentă a statului membru în care se află produsele. Autorizațiile sunt valabile în întreaga Uniune. Autorizațiile sunt valabile timp de un an și pot fi reînnoite de către autoritatea competentă. |
(3) Autorizațiile pentru exportul de produse neprevăzute în listă se acordă pentru produse specifice și utilizatori finali specifici. Autorizațiile se acordă de către autoritatea competentă a statului membru în care este rezident sau stabilit exportatorul sau, în cazul în care exportatorul este o persoană rezidentă sau stabilită în afara Uniunii, de către autoritatea competentă a statului membru în care se află produsele. Autorizațiile sunt valabile în întreaga Uniune. Autorizațiile sunt valabile timp de doi ani și pot fi reînnoite de către autoritatea competentă. |
Amendamentul 36
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 4 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Dacă nu se primesc obiecții, se consideră că statele membre consultate nu au nicio obiecție și impun obligații de autorizare pentru toate „tranzacțiile similare în esență”. Ele informează cu privire la obligațiile de autorizare administrația vamală și alte autorități naționale competente. |
Dacă nu se primesc obiecții, se consideră că statele membre consultate nu au nicio obiecție și impun obligații de autorizare pentru toate „tranzacțiile similare în esență” , și anume un produs cu parametri sau caracteristici tehnice identice în esență pentru aceeași utilizator final sau același destinatar final . Ele informează cu privire la obligațiile de autorizare administrația vamală și alte autorități naționale competente. Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene o scurtă descriere a cazului, motivele deciziei și indică, dacă este cazul, noua cerință de autorizare într-o nouă secțiune E din anexa II. |
Amendamentul 37
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 4 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Dacă se primesc obiecții din partea oricărui stat membru consultat , obligația de autorizare este revocată, cu excepția cazului în care statul membru ce impune obligația de autorizare consideră că un export ar putea aduce atingere intereselor sale esențiale de securitate. În acest caz, statul membru respectiv poate decide să mențină obligația de autorizare. Acest lucru ar trebui notificat fără întârziere Comisiei și celorlalte state membre. |
Dacă se primesc obiecții din partea a cel puțin patru state membre, reprezentând cel puțin 35 % di populația Uniunii , obligația de autorizare este revocată, cu excepția cazului în care statul membru ce impune obligația de autorizare consideră că un export ar putea aduce atingere intereselor sale esențiale de securitate sau a obligațiilor privind drepturile omului . În acest caz, statul membru respectiv poate decide să mențină obligația de autorizare. Acest lucru ar trebui notificat fără întârziere Comisiei și celorlalte state membre. |
Amendamentul 38
Propunere de regulament
Articolul 4 – alineatul 4 – paragraful 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Comisia și statele membre vor menține un registru actualizat al obligațiilor de autorizare. |
Comisia și statele membre mențin un registru actualizat al obligațiilor de autorizare. Datele disponibile în acest registru se includ în raportul Parlamentului European menționat la articolul 24 alineatul (2) și se pun la dispoziția publicului. |
Amendamentul 39
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În cazul în care un intermediar are cunoștință că produsele cu dublă utilizare pentru care propune servicii de intermediere sunt destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la articolul 4 alineatul (1), el este obligat să informeze autoritatea competentă, care va decide cu privire la oportunitatea de a impune obținerea unei autorizații pentru serviciile de intermediere în cauză. |
(2) În cazul în care un intermediar are cunoștință că produsele cu dublă utilizare pentru care propune servicii de intermediere sunt destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la articolul 4 alineatul (1), el este obligat să informeze autoritatea competentă, care impune obținerea unei autorizații pentru serviciile de intermediere în cauză. |
Amendamentul 40
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Se impune obligația deținerii unei autorizații pentru furnizarea, direct sau indirect, de asistență tehnică legată de produsele cu dublă utilizare sau legată de furnizarea, fabricarea, întreținerea și folosirea produselor cu dublă utilizare, dacă furnizorul asistenței tehnice a fost informat de către autoritatea competentă că produsele în cauză sunt sau pot fi destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la articolul 4. |
(1) Se impune obligația deținerii unei autorizații pentru furnizarea, direct sau indirect, de asistență tehnică legată de produsele cu dublă utilizare sau legată de furnizarea, fabricarea, întreținerea și folosirea produselor cu dublă utilizare, dacă furnizorul asistenței tehnice a fost informat de către autoritatea competentă că produsele în cauză sunt sau pot fi destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la articolul 4 alineatul (1) . |
Amendamentul 41
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Dacă un furnizor de asistență tehnică are cunoștință că produsele cu dublă utilizare pentru care propune furnizarea de asistență tehnică sunt destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la articolul 4, el este obligat să informeze autoritatea competentă, care va decide cu privire la oportunitatea de a impune obținerea unei autorizații pentru asistența tehnică în cauză. |
Dacă un furnizor de asistență tehnică are cunoștință că produsele cu dublă utilizare pentru care propune furnizarea de asistență tehnică sunt destinate, integral sau parțial, oricăreia dintre utilizările menționate la articolul 4 alineatul (1) , el este obligat să informeze autoritatea competentă, care impune obținerea unei autorizații pentru asistența tehnică în cauză. |
Amendamentul 42
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Din motive de securitate publică sau din considerente legate de drepturile omului, un stat membru poate interzice exportul de produse cu dublă utilizare care nu sunt prevăzute în anexa I sau poate impune obligația obținerii unei autorizații pentru exportul acestora. |
(1) Din motive de securitate publică, din considerente legate de drepturile omului sau pentru prevenirea actelor de terorism , un stat membru poate interzice exportul de produse cu dublă utilizare care nu sunt prevăzute în anexa I sau poate impune obligația obținerii unei autorizații pentru exportul acestora. |
Amendamentul 43
Propunere de regulament
Articolul 9 – alineatul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
7. În documentele comerciale relevante privind transferurile în cadrul Uniunii de produse cu dublă utilizare prevăzute în anexa I, se indică cu claritate faptul că aceste produse sunt supuse controalelor dacă sunt exportate din Uniune. Documentele comerciale relevante includ, în special, orice contract de vânzare-cumpărare, confirmare de comandă, factură sau aviz de expediție. |
(7) În documentele comerciale relevante privind exporturile destinate țărilor terțe și transferurile în cadrul Uniunii de produse cu dublă utilizare prevăzute în anexa I, se indică cu claritate faptul că aceste produse sunt supuse controalelor dacă sunt exportate din Uniune. Documentele comerciale relevante includ, în special, orice contract de vânzare-cumpărare, confirmare de comandă, factură sau aviz de expediție. |
Amendamentul 44
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Autorizațiile individuale de export și autorizațiile globale de export sunt valabile timp de un an și pot fi reînnoite de către autoritatea competentă. Durata de valabilitate a autorizațiilor globale de export pentru proiecte de mare anvergură urmează să fie stabilită de autoritatea competentă . |
(3) Autorizațiile individuale de export și autorizațiile globale de export sunt valabile timp de doi ani și pot fi reînnoite de către autoritatea competentă. Durata de valabilitate a autorizațiilor globale de export pentru proiecte de mare anvergură nu poate depăși patru ani, cu excepția unor cazuri justificate corespunzător pe baza duratei proiectului. Acest lucru nu împiedică autoritățile competente să anuleze, să suspende, să modifice sau să revoce autorizațiile de export individuale sau globale în orice moment . |
Amendamentul 45
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Exportatorii pun la dispoziția autorității competente toate informațiile relevante necesare cu privire la cererile lor de autorizații de export individuale și globale, astfel încât să furnizeze informații complete, în special în ceea ce privește utilizatorul final, țara de destinație și utilizarea finală a produsului exportat. |
Exportatorii pun la dispoziția autorității competente toate informațiile relevante necesare cu privire la cererile lor de autorizații de export individuale și globale, astfel încât să furnizeze informații complete, în special în ceea ce privește utilizatorul final, țara de destinație și utilizarea finală a produsului exportat. În ceea ce privește utilizatorii finali guvernamentali, în informațiile furnizate se specifică departamentul, agenția, unitatea sau subunitatea care va fi ultimul utilizator final al produsului exportat. |
Amendamentul 46
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Autorizațiile pot fi condiționate , după caz , de o declarație de utilizare finală. |
Toate autorizațiile pentru produse de supraveghere cibernetică , precum și autorizațiile individuale de export pentru produsele pentru care există un risc ridicat de deturnare sau reexport în condiții nedezirabile , sunt condiționate de o declarație de utilizare finală. Autorizațiile pentru alte produse sunt condiționate de o declarație de utilizare finală dacă este cazul. |
Amendamentul 47
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 3 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Autorizațiile globale de export fac obiectul implementării, de către exportator, a unui program intern de asigurare a conformității eficace. De asemenea, exportatorul prezintă autorității competente, cel puțin o dată pe an, un raport cu privire la utilizarea acestei autorizații; raportul trebuie să includă cel puțin următoarele informații: |
Autorizațiile globale de export fac obiectul implementării, de către exportator, a unui program intern de asigurare a conformității eficace. Exportatorul are posibilitatea, la cerere, ca programul său intern de asigurare a conformității să fie certificat în mod gratuit de către autoritățile competente, pe baza unui PIC de referință stabilit de Comisie, pentru a obține stimulente în procesul de autorizare din partea autorităților naționale competente. De asemenea, exportatorul prezintă autorității competente, cel puțin o dată pe an sau la cererea autorității competente , un raport cu privire la utilizarea acestei autorizații; raportul trebuie să includă cel puțin următoarele informații: |
Amendamentul 48
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 3 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 49
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 3 – litera da (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 50
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 3 – litera d b (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 51
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Autoritățile competente ale statelor membre prelucrează cererile de autorizații individuale sau globale într-o perioadă care trebuie determinată prin legi sau practici naționale. Autoritățile competente pun la dispoziția Comisiei toate informațiile referitoare la duratele medii de prelucrare a cererilor de autorizații relevante pentru întocmirea raportului anual menționat la articolul 24 alineatul (2) . |
(5) Autoritățile competente ale statelor membre prelucrează cererile de autorizații individuale sau globale în termen de 30 de zile de la depunerea valabilă a cererii. În cazul în care autoritatea competentă, din motive bine întemeiate, solicită mai mult timp pentru a prelucra cererea, ea informează solicitantul în acest sens în termen de 30 de zile. Autoritatea competentă decide, în orice caz, cu privire la cererile de autorizații individuale sau globale de export, cel târziu în termen de 60 de zile de la depunerea valabilă a cererii. |
Amendamentul 52
Propunere de regulament
Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În cazul în care intermediarul sau furnizorul de asistență tehnică nu este rezident sau stabilit pe teritoriul Uniunii, autorizațiile pentru serviciile de intermediere și pentru asistența tehnică în temeiul prezentului regulament sunt acordate , alternativ, de autoritatea competentă a statului membru în care este stabilită compania-mamă a intermediarului sau a furnizorului de asistență tehnică sau de unde vor fi furnizate serviciile de intermediere sau asistența tehnică. |
În cazul în care intermediarul sau furnizorul de asistență tehnică nu este rezident sau stabilit pe teritoriul Uniunii, autorizațiile pentru serviciile de intermediere și pentru asistența tehnică în temeiul prezentului regulament sunt acordate de autoritatea competentă a statului membru de unde vor fi furnizate serviciile de intermediere sau asistența tehnică. Acest lucru include și serviciile de intermediere și furnizarea de asistență tehnică pentru filiale sau societăți mixte cu sediul în țări terțe, dar care sunt deținute sau controlate de societăți stabilite pe teritoriul Uniunii. |
Amendamentul 53
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Pentru a decide cu privire la acordarea sau neacordarea unei autorizații de export individuale sau globale sau a unei autorizații pentru servicii de intermediere sau pentru asistență tehnică în temeiul prezentului regulament ori pentru a interzice un tranzit, autoritățile competente ale statelor membre iau în considerare următoarele criterii : |
(1) Pentru a decide cu privire la acordarea sau neacordarea unei autorizații de export individuale sau globale sau a unei autorizații pentru servicii de intermediere sau pentru asistență tehnică în temeiul prezentului regulament ori pentru a interzice un tranzit, autoritățile competente ale statelor membre iau în considerare toate aspectele relevante, inclusiv : |
Amendamentul 54
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 55
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 56
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 57
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 58
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera da (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 59
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera db (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 60
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 – litera f
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 61
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) În ceea ce privește autorizațiile de export individuale sau globale sau autorizațiile pentru servicii de intermediere ori pentru asistență tehnică pentru produsele de supraveghere cibernetică, autoritățile competente ale statelor membre au în vedere, în special, riscul de încălcare a dreptului la viață privată, a dreptului la protecția datelor, a libertății de exprimare și a libertății de întrunire și de asociere, precum și riscurile pentru statul de drept, cadrul juridic care reglementează utilizarea produselor care urmează să fie exportate, precum și eventualele riscuri de securitate pentru Uniune și statele membre. |
|
În cazul în care autoritățile competente ale unui stat membru au ajuns la concluzia că existența unor astfel de riscuri este susceptibilă de a conduce la grave încălcări ale drepturilor omului, statele membre nu acordă autorizații de export sau anulează, suspendă, modifică sau revocă autorizațiile existente. |
Amendamentul 62
Propunere de regulament
Articolul 14 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Comisia și Consiliul pun la dispoziție îndrumări și/sau recomandări pentru a asigura realizarea de evaluări comune ale riscurilor de către autoritățile competente ale statelor membre în vederea aplicării criteriilor respective. |
(2) Comisia și Consiliul pun la dispoziție orientări odată cu intrarea în vigoare a prezentului regulament, pentru a asigura realizarea de evaluări comune ale riscurilor de către autoritățile competente ale statelor membre în vederea aplicării criteriilor respective și în vederea asigurării de criterii uniforme privind deciziile de acordare a autorizațiilor. Comisia pregătește orientări sub forma unui manual care detaliază pașii ce trebuie urmați de către autoritățile competente ale statelor membre responsabile pentru acordarea autorizațiilor și de către exportatorii care exercită obligația de diligență, oferind recomandări practice privind punerea în aplicare și respectarea controalelor în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) și cu criteriile enumerate la articolul 14 alineatul (1), inclusiv exemple de bune practici. Acest manual este elaborat în strânsă cooperare cu SEAE și cu Grupul de coordonare pentru produse cu dublă utilizare și implică expertiză externă din partea cadrelor universitare, a exportatorilor, a intermediarilor și a organizațiilor societății civile, în conformitate cu procedurile stabilite la articolul 21 alineatul (3) și se actualizează ori de câte ori se consideră necesar și adecvat. |
|
Comisia instituie un program de consolidare a capacităților prin dezvoltarea de programe comune de formare pentru funcționarii din cadrul autorităților de acordare a autorizațiilor și al autorităților vamale. |
Amendamentul 63
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 64
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 2 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 65
Propunere de regulament
Articolul 16 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) Domeniul de aplicare al anexei I secțiunea B este limitat la produsele de supraveghere cibernetică și nu conține produse aflate pe lista din anexa I secțiunea A. |
Amendamentul 66
Propunere de regulament
Articolul 18 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Comisia, în cooperare cu statele membre, elaborează îndrumări pentru a sprijini cooperarea la nivel de agenție între autoritățile care acordă autorizațiile și autoritățile vamale. |
(5) Comisia, în cooperare cu statele membre, elaborează orientări pentru a sprijini cooperarea la nivel de agenție între autoritățile care acordă autorizațiile și autoritățile vamale. |
Amendamentul 67
Propunere de regulament
Articolul 20 – alineatul 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 68
Propunere de regulament
Articolul 20 – alineatul 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 69
Propunere de regulament
Articolul 20 – alineatul 2 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 70
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . Președintele Grupului de coordonare pentru produse cu dublă utilizare consultă, ori de câte ori consideră necesar, exportatorii, intermediarii și alte părți interesate vizate de prezentul regulament. |
(2 ) Grupul de coordonare pentru produse cu dublă utilizare consultă, ori de câte ori consideră necesar, exportatorii, intermediarii și alte părți interesate vizate de prezentul regulament. |
Amendamentul 71
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Atunci când este cazul, Grupul de coordonare pentru produse cu dublă utilizare instituie grupuri de experți tehnici formate din experți din statele membre, care să examineze aspecte specifice legate de implementarea controalelor, inclusiv aspecte legate de actualizarea listelor de control ale Uniunii din anexa I . Atunci când este cazul, grupurile de experți tehnici consultă exportatorii, intermediarii și alte părți interesate vizate de prezentul regulament. |
(3) Atunci când este cazul, Grupul de coordonare pentru produse cu dublă utilizare instituie grupuri de experți tehnici formate din experți din statele membre, care să examineze aspecte specifice legate de implementarea controalelor, inclusiv aspecte legate de actualizarea listelor de control ale Uniunii din anexa I secțiunea B. Grupurile de experți tehnici consultă exportatorii, intermediarii , organizațiile societății civile și alte părți interesate vizate de prezentul regulament. Grupul de coordonare pentru produse cu dublă utilizare creează, în special, un grup de lucru tehnic privind criteriile de evaluare menționate la litera (d) de la alineatul (1) din articolul 4 și la litera (b) de la alineatul (1) din articolul 14, precum și privind obligația de diligență, în consultare cu un grup independent de experți, cu mediul academic și cu organizațiile societății civile. |
Amendamentul 72
Propunere de regulament
Articolul 22 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Fiecare stat membru ia măsurile corespunzătoare pentru a asigura aplicarea corectă a tuturor dispozițiilor prezentului regulament. Fiecare stat membru stabilește în special sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament sau a celor adoptate pentru aplicarea acestuia. Sancțiunile trebuie să fie eficiente, proporționale și descurajante. |
(1) Fiecare stat membru ia măsurile corespunzătoare pentru a asigura aplicarea corectă a tuturor dispozițiilor prezentului regulament. Fiecare stat membru stabilește în special sancțiunile aplicabile în cazul încălcării , facilitării încălcării și eludării dispozițiilor prezentului regulament sau a celor adoptate pentru aplicarea acestuia. Sancțiunile trebuie să fie eficiente, proporționale și descurajante. Măsurile includ audituri periodice bazate pe risc ale exportatorilor. |
Amendamentul 73
Propunere de regulament
Articolul 22 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Grupul de coordonare pentru produse cu dublă utilizare instituie un mecanism de coordonare a aplicării legii în vederea stabilirii unui schimb de informații și a unei cooperări directe între autoritățile competente și autoritățile însărcinate cu aplicarea legislației. |
(2) Grupul de coordonare pentru produse cu dublă utilizare instituie un mecanism de coordonare a aplicării legii în vederea stabilirii unui schimb de informații și a unei cooperări directe între autoritățile competente și autoritățile însărcinate cu aplicarea legislației , precum și cu scopul de a asigura criterii uniforme în ceea ce privește deciziile de acordare a autorizațiilor. După evaluarea de către Comisie a normelor în materie de sancțiuni stabilite de statele membre, mecanismul respectiv prevede modalități de a face ca sancțiunile pentru încălcarea prezentului regulament să aibă caracter sau efect similare. |
Amendamentul 74
Propunere de regulament
Articolul 24 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Atunci când este cazul, Comisia și Consiliul formulează orientări și/sau recomandări cu privire la cele mai bune practici pentru chestiunile reglementate de prezentul regulament, pentru a asigura eficiența regimului Uniunii de control al exporturilor din Uniune și implementarea consecventă a acestuia. De asemenea, atunci când este cazul, autoritățile competente ale statelor membre furnizează îndrumări complementare pentru exportatorii, intermediarii și operatorii de tranzit care sunt rezidenți sau stabiliți în statul membru respectiv. |
(1) Atunci când este cazul, Comisia și Consiliul formulează orientări cu privire la cele mai bune practici pentru chestiunile reglementate de prezentul regulament, pentru a asigura eficiența regimului Uniunii de control al exporturilor din Uniune și implementarea consecventă a acestuia. De asemenea, atunci când este cazul, autoritățile competente ale statelor membre furnizează îndrumări complementare pentru exportatorii, în special IMM-urile, intermediarii și operatorii de tranzit care sunt rezidenți sau stabiliți în statul membru respectiv. |
Amendamentul 75
Propunere de regulament
Articolul 24 – alineatul 2 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile adecvate pentru întocmirea raportului. Acest raport anual este public. |
Statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile adecvate pentru întocmirea raportului. Acest raport anual este public. De asemenea, statele membre publică, cel puțin trimestrial și într-un mod ușor accesibil, informații semnificative cu privire la fiecare autorizație în ceea ce privește tipul de autorizație, valoarea, volumul, natura echipamentelor, o descriere a produsului, utilizatorul final și utilizarea finală, țara de destinație, precum și informații privind aprobarea sau refuzul cererii de autorizare. Comisia și statele membre țin seama de interesul legitim al persoanelor fizice și juridice vizate care doresc ca secretele lor comerciale să nu fie divulgate. |
Amendamentul 76
Propunere de regulament
Articolul 24 – alineatul 3 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Între cinci și șapte ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia realizează o evaluare a acestuia și transmite Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind principalele constatări. |
Între cinci și șapte ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia realizează o evaluare a acestuia și transmite Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind principalele constatări. Evaluarea include o propunere privind eliminarea criptografiei din anexa I secțiunea A categoria 5 partea 2. |
Amendamentul 77
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 78
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Registrele sau evidențele și documentele menționate la alineatele (1) și (2) se păstrează cel puțin trei ani consecutivi de la sfârșitul anului calendaristic în care a avut loc exportul sau în care au fost prestate serviciile de intermediere sau de asistență tehnică. Acestea se prezintă, la cerere, autorității competente. |
(3) Registrele sau evidențele și documentele menționate la alineatele (1) și (2) se păstrează cel puțin cinci ani consecutivi de la sfârșitul anului calendaristic în care a avut loc exportul sau în care au fost prestate serviciile de intermediere sau de asistență tehnică. Acestea se prezintă, la cerere, autorității competente. |
Amendamentul 79
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Atunci când este cazul, Comisia și autoritățile competente ale statelor membre mențin un schimb regulat și reciproc de informații cu țări terțe. |
(1) Atunci când este cazul, Comisia și autoritățile competente ale statelor membre se implică în organizațiile internaționale relevante precum OCDE și în regimurile multilaterale de control al exporturilor la care participă pentru a promova aderarea la nivel internațional la lista produselor de supraveghere cibernetică supuse controalelor la export din anexa I secțiunea B și, atunci când este cazul, mențin un schimb regulat și reciproc de informații cu țări terțe , inclusiv în contextul unui dialog pe tema produselor cu dublă utilizare, prevăzut de parteneriatele, acordurile de cooperare și acordurile de parteneriat strategic ale Uniunii, se implică în consolidarea capacităților și promovează o convergență ascendentă. Comisia prezintă anual Parlamentului European un raport cu privire la astfel de activități de promovare. |
Amendamentul 80
Propunere de regulament
Anexa I – Secțiunea A – DEFINIȚIILE TERMENILOR UTILIZAȚI ÎN PREZENTA ANEXĂ
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||
„Produse software de intruziune” (4) înseamnă „produse software” special concepute sau modificate pentru a evita detectarea de către ‘instrumentele de monitorizare’ sau pentru a anula ‘contramăsurile de protecție’ ale unui computer sau ale unui dispozitiv care poate fi folosit într-o rețea și care efectuează oricare din următoarele: |
„Produse software de intruziune” (4) înseamnă „produse software” special concepute sau modificate pentru a fi derulate sau instalate fără ‘autorizație’ din partea proprietarilor sau a ‘administratorilor’ de computere sau ai dispozitivelor care pot fi folosite într-o rețea și care efectuează oricare din următoarele: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Note: |
Note: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Note tehnice: |
Note tehnice: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amendamentul 81
Propunere de regulament
Anexa I – Secțiunea B – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 82
Propunere de regulament
Anexa I – Secțiunea B – categoria 10 – punctul 10A001 – Nota tehnică – litera ea (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 83
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea A – partea 3 – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 84
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea A – partea 3 – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 85
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea A – partea 3 – punctul 5 – subpunctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 86
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea B – partea 3 – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 87
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea B – partea 3 – punctul 5 – subpunctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 88
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea C – partea 3 – punctul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 89
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea C – partea 3 – punctul 6 – subpunctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 90
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea D – partea 3 – punctul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 91
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea D – partea 3 – punctul 7 – subpunctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 92
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea F – partea 3 – punctul 5 – subpunctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 93
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea G – partea 3 – punctul 8 – subpunctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 94
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea H – partea 3 – punctul 1 – partea introductivă și subpunctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
||||
|
|
Amendamentul 95
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea H – partea 3 – punctul 1 – subpunctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 96
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea H – partea 3 – punctul 1 – subpunctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
în cadrul propriilor activități comerciale de dezvoltare de produse și, în cazul angajaților, în temeiul contractului care stabilește relațiile de muncă. |
eliminat |
Amendamentul 97
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea I – partea 3 – punctul 3 – subpunctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Orice exportator care intenționează să utilizeze prezenta autorizație trebuie să se înregistreze, înainte de prima utilizare a autorizației , la autoritatea competentă a statului membru în care este rezident sau stabilit . Înregistrarea este automată și este adusă la cunoștința exportatorului de către autoritatea competentă în termen de 10 zile lucrătoare de la primire. |
Un stat membru poate solicita exportatorilor stabiliți pe teritoriul său să se înregistreze înainte de prima utilizare a autorizației. Înregistrarea este automată și este adusă la cunoștința exportatorului de către autoritățile competente fără întârziere și, în orice caz, în termen de 10 zile lucrătoare de la primire. |
Amendamentul 98
Propunere de regulament
Anexa II – Secțiunea J – partea 3 – punctul 5 – subpunctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
(1) Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0390/2017).
(1a) Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar, JO L 335, 13.12.2008, p. 99.
(1a) Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor).
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/224 |
P8_TA(2018)0007
Numirea unui membru al Curții de Conturi – Eva Lindström
Decizia Parlamentului European din 17 ianuarie 2018 privind propunerea de numire a Evei Lindström ca membră a Curții de Conturi (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))
(Procedura de consultare)
(2018/C 458/13)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0401/2017), |
— |
având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0003/2018), |
A. |
întrucât Comisia pentru control bugetar din cadrul Parlamentului a evaluat calificările candidatei propuse, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
B. |
întrucât, în cadrul reuniunii sale din 11 ianuarie 2018, Comisia pentru control bugetar a audiat candidata propusă de Consiliu ca membră a Curții de Conturi, |
1. |
emite un aviz favorabil privind numirea de către Consiliu a Evei Lindström ca membră a Curții de Conturi; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de audit din statele membre. |
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/225 |
P8_TA(2018)0008
Numirea unui membru al Curții de Conturi – Tony James Murphy
Decizia Parlamentului European din 17 ianuarie 2018 referitoare la numirea lui Tony James Murphy ca membru al Curții de Conturi (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))
(Procedura de consultare)
(2018/C 458/14)
Parlamentul European,
— |
având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0402/2017), |
— |
având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0002/2018), |
A. |
întrucât Comisia pentru control bugetar din cadrul Parlamentului a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
B. |
întrucât, în cadrul reuniunii sale din 11 ianuarie 2018, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi; |
1. |
emite un aviz favorabil/nefavorabil privind numirea de către Consiliu a lui Tony James Murphy ca membru al Curții de Conturi; |
2. |
solicită statelor membre să acorde atenție și, în măsura în care este posibil, să se inspire din modelul de competiție publică utilizat de Irlanda, atunci când își selecționează candidații. |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/226 |
P8_TA(2018)0009
Promovarea utilizării energiei din surse regenerabile ***I
Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 ianuarie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (reformare) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)
(Procedura legislativă ordinară: reformare)
(2018/C 458/15)
Amendamentul 2
Propunere de directivă
Considerentul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 3
Propunere de directivă
Considerentul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de directivă
Considerentul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de directivă
Considerentul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 6
Propunere de directivă
Considerentul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 7
Propunere de directivă
Considerentul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 8
Propunere de directivă
Considerentul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 324
Propunere de directivă
Considerentul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de directivă
Considerentul 7 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de directivă
Considerentul 7 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de directivă
Considerentul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 13
Propunere de directivă
Considerentul 8 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 14
Propunere de directivă
Considerentul 10
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 15
Propunere de directivă
Considerentul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 16
Propunere de directivă
Considerentul 16
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 17
Propunere de directivă
Considerentul 16 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de directivă
Considerentul 16 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 19
Propunere de directivă
Considerentul 16 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 20
Propunere de directivă
Considerentul 16 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de directivă
Considerentul 16 e (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 22
Propunere de directivă
Considerentul 16 f (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 23
Propunere de directivă
Considerentul 16 g (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de directivă
Considerentul 16 h (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 25
Propunere de directivă
Considerentul 17 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 26
Propunere de directivă
Considerentul 18
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 27
Propunere de directivă
Considerentul 19
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 28
Propunere de directivă
Considerentul 20 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 29
Propunere de directivă
Considerentul 24 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 30
Propunere de directivă
Considerentul 25
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 31
Propunere de directivă
Considerentul 25 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 32
Propunere de directivă
Considerentul 28
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 33
Propunere de directivă
Considerentul 28 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 34
Propunere de directivă
Considerentul 28 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 35
Propunere de directivă
Considerentul 28 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 36
Propunere de directivă
Considerentul 28 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 37
Propunere de directivă
Considerentul 31 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 38
Propunere de directivă
Considerentul 33
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 39
Propunere de directivă
Considerentul 35
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 40
Propunere de directivă
Considerentul 36
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 41
Propunere de directivă
Considerentul 43
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 42
Propunere de directivă
Considerentul 45
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 43
Propunere de directivă
Considerentul 49
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 44
Propunere de directivă
Considerentul 49 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 45
Propunere de directivă
Considerentul 49 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 46
Propunere de directivă
Considerentul 49 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 47
Propunere de directivă
Considerentul 50
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 48
Propunere de directivă
Considerentul 51
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 49
Propunere de directivă
Considerentul 52
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 50
Propunere de directivă
Considerentul 53
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 51
Propunere de directivă
Considerentul 53 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 52
Propunere de directivă
Considerentul 53 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 53
Propunere de directivă
Considerentul 54
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 54
Propunere de directivă
Considerentul 55 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 55
Propunere de directivă
Considerentul 57
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 56
Propunere de directivă
Considerentul 59 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 57
Propunere de directivă
Considerentul 60
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 58
Propunere de directivă
Considerentul 61 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 59
Propunere de directivă
Considerentul 62
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 60
Propunere de directivă
Considerentul 63 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 61
Propunere de directivă
Considerentul 63 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 286
Propunere de directivă
Considerentul 63 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 63
Propunere de directivă
Considerentul 65 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 64
Propunere de directivă
Considerentul 66
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 65
Propunere de directivă
Considerentul 68
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 287
Propunere de directivă
Considerentul 68 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 66
Propunere de directivă
Considerentul 69
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 67
Propunere de directivă
Considerentul 71
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 68
Propunere de directivă
Considerentul 72 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 69
Propunere de directivă
Considerentul 73
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 70
Propunere de directivă
Considerentul 74 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 71
Propunere de directivă
Considerentul 75
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 73
Propunere de directivă
Considerentul 76
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 74
Propunere de directivă
Considerentul 76 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 75
Propunere de directivă
Considerentul 76 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 76
Propunere de directivă
Considerentul 76 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 77
Propunere de directivă
Considerentul 78
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 78
Propunere de directivă
Considerentul 80
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 79
Propunere de directivă
Considerentul 82
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 80
Propunere de directivă
Considerentul 84
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 81
Propunere de directivă
Considerentul 85
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 72
Propunere de directivă
Considerentul 99
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 288
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 85
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 86
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 289
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 88
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 89
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 90
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera f
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 290
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera g
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 91
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 93
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera q
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 291
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera s
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 95
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera z
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 96
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera y
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 97
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera aa
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 98
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera aa a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 99
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera bb
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(Nu privește versiunea în limba română.) |
Amendamentul 100
Propunere de directivă
Articolul 2 – alineatul 2 – litera cc
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 305
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera ee
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 103
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera ff
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 104
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera ff a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 105
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera jj
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 106
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera mm
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 107
Propunere de directivă
Articolul 2 – paragraful 2 – litera nn
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 108
Propunere de directivă
Articolul 3 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Obiectivul general obligatoriu al Uniunii pentru 2030 |
Obiectivul general obligatoriu al Uniunii și obiectivele naționale pentru 2030 |
Amendamentul 109
Propunere de directivă
Articolul 3 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Statele membre asigură în mod colectiv faptul că ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al Uniunii în 2030 este de cel puțin 27 %. |
(1) Statele membre asigură în mod colectiv faptul că ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al Uniunii în 2030 este de cel puțin 35 %. |
Amendamentul 306
Propunere de directivă
Articolul 3 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Fiecare stat membru se asigură că ponderea energiei din surse regenerabile utilizată în toate formele de transport în 2030 reprezintă cel puțin 12 % din consumul final de energie în sectorul transporturilor din statul membru respectiv. În vederea atingerii obiectivului de 12 % din consumul final de energie din surse regenerabile, statele membre impun ca, începând cu data de 1 ianuarie 2021, furnizorii de combustibili să includă o pondere minimă a energiei regenerabile menționate la articolul 25. |
|
Pentru a fi luată în considerare pentru îndeplinirea acestui obiectiv, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin utilizarea biocombustibililor și a biogazelor respectă criteriile stabilite la articolul 26 alineatul (7), atunci când este comparată cu combustibilii fosili, în conformitate cu metodologia menționată la articolul 28 alineatul (1). |
|
În cazul în care contribuția biocombustibililor produși din culturi alimentare și furajere într-un stat membru este mai mică de 2 % și, prin urmare, nu este suficientă pentru a acoperi diferența dintre obligația furnizorilor de combustibili și obiectivul de 12 % din sectorul transporturilor, statul membru în cauză poate, în consecință, să își adapteze plafonul stabilit la articolul 7 alineatul (1) cu maximum 2 %. |
Amendamentul 111
Propunere de directivă
Articolul 3 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . Contribuțiile respective ale statelor membre la acest obiectiv general pentru 2030 se stabilesc și se notifică Comisiei în cadrul planurilor energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, în conformitate cu articolele 3-5 și cu articolele 9- 11 din Regulamentul [privind guvernanța]. |
(2 ) Statele membre stabilesc obiective pentru îndeplinirea obiectivului general pentru 2030 în cadrul planurilor energetice și climatice naționale integrate ale statelor membre, în conformitate cu articolele 3-5 și cu articolele 9- 13 din Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD) ]. Dacă, pe baza evaluării planurilor energetice și climatice naționale integrate finale, prezentate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD)], Comisia concluzionează că obiectivele statelor membre nu sunt suficiente pentru realizarea colectivă a obiectivului general obligatoriu al Uniunii, statele membre cu un obiectiv mai puțin ambițios decât cel care rezultă din aplicarea formulei prevăzute în anexa Ia trebuie să își îmbunătățească obiectivul în consecință. |
|
În cazul în care un stat membru nu poate să-și îndeplinească obiectivul prevăzut din cauza unor circumstanțe excepționale și justificate în mod corespunzător, acesta se poate abate de la obiectivul său cu maximum 10 %, informând Comisia până în 2025. Dacă aceasta periclitează îndeplinirea obiectivului general obligatoriu al Uniunii, Comisia și statele membre iau măsuri corective, precum cele prevăzute la articolul 27 alineatul (4) din Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD)]pentru a elimina decalajul. |
Amendamentul 321
Propunere de directivă
Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) Statele membre se asigură că politicile lor naționale, inclusiv schemele de sprijin, sunt concepute astfel încât să respecte ierarhia deșeurilor, în conformitate cu dispozițiile articolului 4 din Directiva 2008/98/CE și să evite efectele semnificative de denaturare a piețelor de produse (secundare), deșeuri sau reziduuri. În acest scop, statele membre își revizuiesc în mod regulat politicile naționale și justifică orice abatere în rapoartele prevăzute la articolul 18 litera (c) din Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD)]. |
Amendamentul 113
Propunere de directivă
Articolul 3 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Comisia sprijină nivelul ridicat de ambiție al statelor membre prin intermediul unui cadru favorabil care cuprinde o utilizare sporită a fondurilor Uniunii, mai ales a instrumentelor financiare, în special în vederea reducerii costului de capital pentru proiectele privind energia din surse regenerabile. |
(4) Comisia sprijină nivelul ridicat de ambiție al statelor membre prin intermediul unui cadru favorabil care cuprinde o utilizare sporită a fondurilor Uniunii, mai ales a instrumentelor financiare, în special în vederea reducerii costului de capital pentru proiectele privind energia din surse regenerabile și a sprijinirii proiectelor pentru producerea de energie din surse regenerabile cu dimensiune transfrontalieră . |
Amendamentul 114
Propunere de directivă
Articolul 4 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Sprijin financiar pentru energia electrică din surse regenerabile |
Sprijin pentru energia din surse regenerabile |
Amendamentul 322/rev
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . Sub rezerva normelor privind ajutoarele de stat , pentru a atinge obiectivul Uniunii stabilit la articolul 3 alineatul (1) , statele membre pot aplica scheme de sprijin. Schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile sunt concepute astfel încât să se evite denaturarea inutilă a piețelor energiei electrice și să se asigure faptul că producătorii țin seama de oferta și de cererea de energie electrică, precum și de posibilele constrângeri la nivelul rețelei. |
(1 ) În temeiul articolului 195 din TFUE și sub rezerva dispozițiilor de la articolele 107 și 108 din TFUE , pentru a atinge sau a depăși obiectivele naționale și ale Uniunii stabilite la articolul 3, statele membre pot aplica scheme de sprijin. Pentru a evita denaturări inutile ale piețelor materiilor prime, se concep scheme de sprijin pentru energia din surse regenerabile produsă din biomasă, astfel încât să se evite încurajarea utilizării necorespunzătoare a biomasei, îndeosebi pentru producerea de energie, în cazul în care există utilizări industriale sau materiale cu o valoare adăugată mai mare, care ar putea include acordarea de prioritate utilizării de deșeuri și reziduuri. Statele membre ar trebui să țină seama de disponibilitatea aprovizionării sustenabile cu biomasă. Schemele de sprijin pentru energia electrică din surse regenerabile sunt bazate pe piață, astfel încât să se evite denaturarea piețelor energiei electrice, și asigură faptul că producătorii țin seama de oferta și de cererea de energie electrică, precum și de posibilele costuri de integrare în sistem sau constrângeri la nivelul rețelei. |
Amendamentul 116
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(1a) Statele membre pot aplica scheme de sprijin neutre din punct de vedere tehnologic sau specifice tehnologiei. Schemele de sprijin specifice tehnologiei pot fi aplicate, în special, pe baza unuia sau a mai multora dintre următoarele motive: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 117
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Sprijinul pentru energia electrică din surse regenerabile este conceput astfel încât să integreze energia electrică din surse regenerabile pe piața energiei electrice și să asigure faptul că producătorii de energie din surse regenerabile răspund la semnalele de preț ale pieței și își maximizează veniturile de pe piață. |
(2) Sprijinul pentru energia electrică din surse regenerabile este conceput astfel încât să maximizeze integrarea energiei electrice din surse regenerabile pe piața energiei electrice și să asigure faptul că producătorii de energie din surse regenerabile răspund la semnalele de preț ale pieței și își maximizează veniturile de pe piață, oferind totodată surselor de energie regenerabile compensații pentru distorsiunile de pe piață. |
|
Statele membre pot aplica derogări în favoarea instalațiilor de dimensiuni mici cu o capacitate mai mică de 500 kW și a proiectelor demonstrative. Cu toate acestea, producerea de energie electrică din energie eoliană face obiectul unui prag de 3 MW în privința capacității instalate de producere de energie electrică sau de 3 unități de producție. |
|
Fără a aduce atingere pragurilor menționate la al doilea paragraf, statele membre pot sprijini comunitățile de energie din surse regenerabile prin alte mecanisme și proceduri. |
Amendamentul 118
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
În cazul în care sprijinul pentru energia din surse regenerabile este acordat prin intermediul unei proceduri de licitație, se aplică cerințele prevăzute la alineatul (3a) cu excepția cazului în care sprijinul este destinat instalațiilor de mici dimensiuni cu o capacitate mai mică de 1 MW, proiectelor de energie eoliană de cel mult 6 unități de generare sau cel mult 6 MW sau proiectelor demonstrative. |
Amendamentul 119
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(3a) Atunci când se acordă sprijin pentru energia din surse regenerabile printr-o licitație, pentru a asigura o rată ridicată de realizare a proiectelor, statele membre: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 120
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 3 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3b) Statele membre publică un calendar pe termen lung în ceea ce privește alocarea estimată a sprijinului, care să acopere cel puțin următorii 5 ani și care să includă calendarul orientativ, inclusiv, după caz, frecvența licitațiilor, capacitatea, bugetul sau sprijinul unitar maxim care se preconizează a fi alocat și tehnologiile eligibile. |
Amendamentul 121
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 3 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3c) Statele membre țin seama de particularitățile comunităților de energie din surse regenerabile și ale consumatorilor autonomi atunci când concep scheme de sprijin pentru a le permite să concureze în condiții de egalitate. |
Amendamentul 122
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 3 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3d) Pentru a crește producția de energie din surse regenerabile în regiunile ultraperiferice și insulele mici, statele membre pot adapta sprijinul financiar pentru proiectele situate în regiunile respective pentru a ține seama de costurile de producție asociate condițiilor lor specifice de izolare și dependență externă. |
Amendamentul 123
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Statele membre evaluează eficacitatea sprijinului lor pentru energia electrică din surse regenerabile cel puțin o dată la patru ani. Deciziile privind continuarea sau prelungirea sprijinului și conceperea de noi tipuri de sprijin se bazează pe rezultatele evaluărilor. |
(4) Statele membre evaluează eficacitatea sprijinului lor pentru energia electrică din surse regenerabile și efectele sale distributive asupra diferitelor grupuri de consumatori, inclusiv asupra competitivității industriale, cel puțin o dată la patru ani . |
|
Respectiva evaluare ia în considerare efectul pe care posibilele modificări aduse schemelor de sprijin l-ar putea avea asupra investițiilor. Statele membre includ această evaluare în planurile lor energetice și climatice naționale și în actualizările acestor planuri în conformitate cu Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD)]. |
|
Planificarea pe termen lung care stă la baza deciziilor privind sprijinul și conceperea de noi tipuri de sprijin se bazează pe rezultatele evaluărilor , având în vedere eficacitatea lor globală în atingerea obiectivelor privind energia din surse regenerabile și a altor obiective, cum ar fi accesibilitatea financiară și dezvoltarea comunităților energetice, precum și efectele lor distributive asupra diferitelor grupuri de consumatori, inclusiv asupra competitivității industriale. |
Amendamentul 124
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(4a) Până la … [2021] și, ulterior, o dată la trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind performanțele sprijinului acordat printr-o licitație în Uniune, analizând îndeosebi capacitatea licitațiilor de: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 125
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 4 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(4b) Până la … [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia revizuiește orientările privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (2014/C 200/01) în scopul de a integra pe deplin principiile generale prevăzute la articolul 4 din prezenta directivă. |
Amendamentul 126
Propunere de directivă
Articolul 4 – alineatul 4 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(4c) Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol, statele membre se asigură că nu se prevede nicio schemă de sprijin pentru energie din surse regenerabile pentru deșeurile municipale care nu respectă obligația de colectare separată prevăzută de Directiva 2008/98/CE. |
Amendamentul 127
Propunere de directivă
Articolul 5 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Statele membre deschid sprijinul pentru energia electrică produsă din surse regenerabile către producătorii situați în alte state membre, în condițiile stabilite în prezentul articol. |
(1) Statele membre deschid sprijinul pentru energia electrică produsă din surse regenerabile către producătorii situați în alte state membre, în condițiile stabilite în prezentul articol. Statele membre își pot limita sprijinul pentru instalațiile din statele membre către care există o conexiune directă prin interconexiuni. |
Amendamentul 128
Propunere de directivă
Articolul 5 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Statele membre se asigură că un sprijin pentru cel puțin 10 % din noua capacitate suportată în fiecare an al perioadei 2021-2025 și pentru cel puțin 15 % din noua capacitate suportată în fiecare an al perioadei 2026-2030 este deschis către instalații situate în alte state membre. |
(2) Statele membre se asigură că un sprijin pentru cel puțin 8 % din noua capacitate suportată în fiecare an al perioadei 2021-2025 și pentru cel puțin 13 % din noua capacitate suportată în fiecare an al perioadei 2026-2030 este deschis către instalații situate în alte state membre. Dincolo de respectivele niveluri minime, statele membre au dreptul de a decide în conformitate cu articolele 7-13 din prezenta directivă până la ce nivel sprijină energia provenită din surse regenerabile care este produsă într-un alt stat membru. |
Amendamentul 129
Propunere de directivă
Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(2a) Statele membre pot solicita Comisiei să le scutească de obligațiile prevăzute la prezentul articol, inclusiv decizia de a nu permite instalațiilor situate pe teritoriul lor să participe la scheme de sprijin organizate în alte state membre în temeiul unuia sau mai multora dintre următoarele motive: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Orice astfel de derogare se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se revizuiește până la 31 decembrie 2025. |
Amendamentul 130
Propunere de directivă
Articolul 5 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Schemele de sprijin pot fi deschise participării transfrontaliere, între altele prin licitații deschise, licitații comune, sisteme de certificare deschise sau scheme de sprijin comune. Alocarea către contribuțiile respective ale statelor membre a energiei electrice din surse regenerabile care beneficiază de sprijin în urma unor licitații deschise, licitații comune sau sisteme de certificare deschise face obiectul unui acord de cooperare care stabilește normele pentru plata transfrontalieră a fondurilor, pe baza principiului că energia ar trebui contabilizată pentru statul membru care finanțează instalația. |
(3) Schemele de sprijin pot fi deschise participării transfrontaliere, printre altele prin licitații deschise, licitații comune, sisteme de certificare deschise sau scheme de sprijin comune. Alocarea către contribuțiile respective ale statelor membre a energiei electrice din surse regenerabile care beneficiază de sprijin în urma unor licitații deschise, licitații comune, sisteme de certificare deschise face obiectul unui acord de cooperare care stabilește normele pentru schema transfrontalieră , inclusiv condițiile de participare și de plată a fondurilor , având în vedere diferitele taxe și comisioane , pe baza principiului că energia ar trebui contabilizată pentru statul membru care finanțează instalația. Acordul de cooperare vizează armonizarea condițiilor-cadru administrative în țările de cooperare pentru a asigura condiții de concurență echitabile. |
Amendamentul 131
Propunere de directivă
Articolul 5 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Până în 2025, Comisia evaluează beneficiile dispozițiilor stabilite în prezentul articol asupra utilizării rentabile a energiei electrice din surse regenerabile în Uniune. Pe baza acestei evaluări, Comisia poate propune mărirea procentelor stabilite la alineatul (2). |
(4 ) Comisia sprijină statele membre pe întreg parcursul procesului de negociere și de stabilire a modalităților de cooperare, prin furnizarea de informații și analize, inclusiv date cantitative și calitative privind costurile și beneficiile directe și indirecte ale cooperării, precum și prin îndrumare și expertiză tehnică pe tot parcursul procesului. În acest scop, Comisia încurajează schimbul de bune practici și elaborează modele de acorduri de cooperare, facilitând procesul. |
|
Până în 2025, Comisia evaluează beneficiile dispozițiilor stabilite în prezentul articol asupra utilizării rentabile a energiei electrice din surse regenerabile în Uniune. Pe baza acestei evaluări, Comisia poate propune modificarea procentelor stabilite la alineatul (2). |
Amendamentul 132
Propunere de directivă
Articolul 6 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Fără a aduce atingere adaptărilor necesare pentru respectarea normelor privind ajutoarele de stat, statele membre se asigură că nivelul și condițiile aferente sprijinului acordat proiectelor privind energia din surse regenerabile nu sunt revizuite într-un mod care să afecteze negativ drepturile acordate în temeiul acestui sprijin și datele economice ale proiectelor sprijinite. |
Statele membre se asigură că nivelul și condițiile aferente sprijinului acordat proiectelor noi sau existente din domeniul energiei din surse regenerabile nu sunt revizuite într-un mod care să afecteze negativ drepturile acordate în temeiul acestui sprijin și datele economice ale proiectelor sprijinite. |
|
Atunci când alte instrumente de reglementare sunt schimbate și aceste modificări afectează proiectele sprijinite privind energia din surse regenerabile, statele membre se asigură că modificarea reglementărilor nu afectează negativ datele economice ale proiectelor sprijinite. |
Amendamentul 133
Propunere de directivă
Articolul 6 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statele membre se asigură că orice modificare a schemelor de sprijin este efectuată pe baza planificării pe termen lung în conformitate cu articolul 4 alineatul (4), este anunțată public cu cel puțin nouă luni înainte de intrarea sa în vigoare și este supusă unui proces de consultare publică transparent și favorabil incluziunii. Orice modificare substanțială a schemei existente de sprijin include o perioadă de tranziție adecvată înainte de intrarea în vigoare a noii scheme de sprijin. |
|
În cazul în care modificările de reglementare sau de exploatare a rețelelor au un impact negativ semnificativ sau discriminatoriu asupra datelor economice ale proiectelor sprijinite, statele membre se asigură că aceste proiecte sprijinite primesc compensații. |
Amendamentul 307
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Pentru calcularea consumului final brut de energie din surse regenerabile de energie al unui stat membru, contribuția biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în sectorul transporturilor, dacă sunt produși din culturi alimentare sau furajere, trebuie să nu fie mai mult de 7 % din consumul final de energie în transportul rutier și feroviar din statul membru respectiv . Această limită se reduce la 3,8 % în 2030, pe baza traiectoriei stabilite în anexa X partea A . Statele membre pot stabili o limită inferioară și pot face distincție între diferite tipuri de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, de exemplu prin stabilirea unei limite inferioare pentru contribuția biocombustibililor bazați pe culturi alimentare sau furajere produși din culturi de plante oleaginoase, ținând seama de schimbarea indirectă a destinației terenurilor. |
Pentru calcularea consumului final brut de energie din surse regenerabile de energie al unui stat membru, contribuția biocombustibililor și a biolichidelor, precum și a combustibililor din biomasă consumați în sectorul transporturilor, dacă sunt produși din culturi alimentare sau furajere, trebuie să nu fie mai mult decât contribuția acestora la consumul final brut de energie din surse regenerabile din 2017 în statul membru respectiv , până la maximum 7 % din consumul final brut în transportul rutier și feroviar. Contribuția biocombustibililor și a biolichidelor produse din ulei de palmier este 0 % începând din 2021 . Statele membre pot stabili o limită inferioară și pot face distincție între diferite tipuri de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă produși din culturi alimentare și furajere, de exemplu prin stabilirea unei limite inferioare pentru contribuția biocombustibililor bazați pe culturi alimentare sau furajere produși din culturi de plante oleaginoase, ținând seama de schimbarea indirectă a destinației terenurilor și de alte efecte nedorite asupra sustenabilității . |
Amendamentul 136
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În sensul alineatului (1) litera (a), consumul final brut de energie electrică din surse regenerabile de energie se calculează ca fiind cantitatea de energie electrică produsă într-un stat membru din surse regenerabile de energie, incluzând producția de energie electrică de la consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile și de la comunitățile energetice și excluzând producția de energie electrică în centralele cu acumulare prin pompare din apă pompată anterior în sens ascendent . |
În sensul alineatului (1) litera (a), consumul final brut de energie electrică din surse regenerabile de energie se calculează ca fiind cantitatea de energie electrică produsă într-un stat membru din surse regenerabile de energie, incluzând producția de energie electrică de la consumatorii autonomi de energie din surse regenerabile și de la comunitățile de energie din surse regenerabile și excluzând producția de energie electrică în centralele cu acumulare prin pompare din apă pompată anterior în sens ascendent. |
Amendamentul 137
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Energia termică ambientală captată de pompele de căldură este luată în considerare în sensul alineatului (1) litera (b) cu condiția ca energia finală generată să depășească semnificativ intrarea de energie primară necesară funcționării pompelor de căldură. Cantitatea de căldură considerată drept energie din surse regenerabile în sensul prezentei directive se calculează în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa VII. |
Energia ambientală și energia geotermală transferată de pompele de căldură pentru producerea de încălzire sau răcire este luată în considerare în sensul alineatului (1) litera (b) cu condiția ca energia finală generată să depășească semnificativ intrarea de energie primară necesară funcționării pompelor de căldură. Cantitatea de căldură considerată drept energie din surse regenerabile în sensul prezentei directive se calculează în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa VII. |
Amendamentul 138
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unei metodologii de calculare a cantității de energie din surse regenerabile utilizată pentru încălzire și răcire și încălzire și răcire centralizată și pentru a revizui anexa VII privind contabilizarea energiei din pompele de căldură. |
Amendamentul 139
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 4 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentele 140 și 308
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 5 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista materiilor prime din anexa IX părțile A și B , însă numai în vederea adăugării de materii prime, nu și în vederea eliminării acestora . Fiecare act delegat se bazează pe analiza celor mai recente progrese științifice și tehnice, ținând în mod corespunzător seama de principiile ierarhiei deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE, în conformitate cu criteriile de durabilitate ale Uniunii, care sprijină concluzia că materia primă respectivă nu creează o cerere suplimentară de teren și promovează utilizarea deșeurilor și reziduurilor, evitând în același timp apariția unor efecte semnificative de denaturare a piețelor produselor (secundare), deșeurilor sau reziduurilor, generând reduceri substanțiale ale emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu combustibilii fosili și necreând riscul unui impact negativ asupra mediului și a biodiversității. |
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a modifica lista materiilor prime din anexa IX părțile A și B. Fiecare act delegat se bazează pe analiza celor mai recente progrese științifice și tehnice, ținând în mod corespunzător seama de principiile economiei circulare și ale ierarhiei deșeurilor stabilite în Directiva 2008/98/CE, în conformitate cu criteriile de durabilitate ale Uniunii, care sprijină concluzia că materia primă respectivă nu creează o cerere suplimentară de teren și promovează utilizarea deșeurilor și reziduurilor, evitând în același timp apariția unor efecte semnificative de denaturare a piețelor produselor (secundare), deșeurilor sau reziduurilor, generând reduceri substanțiale ale emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu combustibilii fosili pe baza unei evaluări a ciclului de viață al emisiilor și necreând riscul unui impact negativ asupra mediului și a biodiversității. |
Amendamentul 309
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 5 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
La fiecare doi ani, Comisia realizează o evaluare a listei materiilor prime din anexa IX părțile A și B pentru a adăuga materii prime, în conformitate cu principiile stabilite în prezentul alineat. Prima evaluare se realizează cel târziu la 6 luni de la [data de intrare în vigoare a prezentei directive]. Dacă este cazul, Comisia adoptă acte delegate pentru a modifica lista materiilor prime din anexa IX părțile A și B , însă numai în vederea adăugării de materii prime , nu și în vederea eliminării acestora . |
La fiecare doi ani, Comisia realizează o evaluare a listei materiilor prime din anexa IX părțile A și B pentru a adăuga materii prime, în conformitate cu principiile stabilite în prezentul alineat. Prima evaluare se realizează cel târziu la șase luni de la [data de intrare în vigoare a prezentei directive]. Dacă este cazul, Comisia adoptă acte delegate pentru a modifica lista materiilor prime din anexa IX părțile A și B în vederea adăugării de materii prime . Comisia efectuează o evaluare specială în 2025 în vederea eliminării de materii prime din anexa IX, și orice act delegat derivat se adoptă în termen de un an de la respectiva evaluare . |
Amendamentul 310
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 5 – paragraful 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Materiile prime sunt eliminate din anexa IX numai după realizarea unei consultări publice și în conformitate cu principiile de stabilitate a sprijinului financiar stabilite la articolul 6. Fără a aduce atingere articolului 26, de la care sunt eliminate materiile prime, este permis ca instalațiile existente de producție de biocombustibili din respectivele materii prime să ia în considerare respectiva energie ca energie regenerabilă și să o includă în calculul obligației furnizorului de la articolul 25, până la, dar nu peste nivelul istoric de producție al acestora. |
Amendamentul 143
Propunere de directivă
Articolul 7 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) La stabilirea politicilor pentru promovarea producției de combustibili din materiile prime enumerate în anexa IX la prezenta directivă, statele membre se asigură că este respectată ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE, inclusiv dispozițiile acestui articol privind abordarea axată pe ciclul de viață în privința efectelor globale ale producției și gestionării diverselor fluxuri de deșeuri. |
Amendamentul 144
Propunere de directivă
Articolul 9 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) Comisia facilitează stabilirea de proiecte comune între statele membre, în special prin asistență tehnică specifică și asistență pentru dezvoltarea de proiecte. |
Amendamentul 145
Propunere de directivă
Articolul 11 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Unul sau mai multe state membre pot coopera cu una sau mai multe țări terțe în cadrul tuturor tipurilor de proiecte comune referitoare la producția de energie electrică din surse regenerabile de energie. Această cooperare poate implica operatori privați. |
(1) Unul sau mai multe state membre pot coopera cu una sau mai multe țări terțe în cadrul tuturor tipurilor de proiecte comune referitoare la producția de energie electrică din surse regenerabile de energie. Această cooperare poate implica operatori privați și are loc cu respectarea pe deplin a dreptului internațional . |
Amendamentul 146
Propunere de directivă
Articolul 11 – alineatul 2 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 147
Propunere de directivă
Articolul 11 – alineatul 3 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 148
Propunere de directivă
Articolul 11 – alineatul 5 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 149
Propunere de directivă
Articolul 13 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) Comisia facilitează instituirea, de către statele membre, a unor scheme comune de sprijin, în special prin difuzarea de orientări și bune practici. |
Amendamentul 150
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 1 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre se asigură că orice norme naționale referitoare la procedurile de autorizare, de certificare și de acordare de licențe care se aplică centralelor și infrastructurilor conexe ale rețelei de transport și de distribuție pentru producția de energie electrică, încălzire sau răcire din surse regenerabile de energie, precum și procesului de transformare a biomasei în biocombustibili sau în alte produse energetice, sunt proporționale și necesare. |
Statele membre se asigură că orice norme naționale referitoare la procedurile de autorizare, de certificare și de acordare de licențe care se aplică centralelor și rețelelor conexe de transport și de distribuție pentru producția de energie electrică, încălzire sau răcire din surse regenerabile de energie, precum și procesului de transformare a biomasei în biocombustibili , biolichide și combustibili din biomasă sau în alte produse energetice și combustibililor gazoși și lichizi de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile și utilizați în transporturi sunt proporționale și necesare și respectă principiul eficienței energetice înainte de toate . |
Amendamentul 151
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 152
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 153
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Statele membre se asigură că investitorii dispun de suficientă previzibilitate în legătură cu sprijinul planificat pentru energia din surse regenerabile. În acest scop, statele membre definesc și publică o programare pe termen lung privind alocarea preconizată a sprijinului, care acoperă cel puțin următorii trei ani și include, pentru fiecare schemă, calendarul orientativ, capacitatea, bugetul care se preconizează că va fi alocat, precum și o consultare a părților interesate cu privire la concepția sprijinului. |
eliminat |
Amendamentul 154
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Statele membre se asigură că, la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea infrastructurii urbane, a zonelor industriale sau rezidențiale și a infrastructurii energetice, inclusiv rețele de energie electrică, de încălzire și răcire centralizată, de gaze naturale și de combustibili alternativi, autoritățile lor competente de la nivel național, regional și local includ dispoziții privind integrarea și utilizarea energiei din surse regenerabile, precum și utilizarea căldurii sau a răcorii reziduale inevitabile. |
(4) Statele membre se asigură că, la planificarea, proiectarea, construirea și renovarea infrastructurii urbane, a zonelor industriale , comerciale sau rezidențiale și a infrastructurii energetice, inclusiv rețele de energie electrică, de încălzire și răcire centralizată, de gaze naturale și de combustibili alternativi, autoritățile lor competente de la nivel național, regional și local includ dispoziții privind integrarea și utilizarea energiei din surse regenerabile, - inclusiv amenajarea timpurie a teritoriului, evaluările privind necesitățile și caracterul adecvat, ținând seama de eficiența energetică și de consumul dispecerizabil, precum și dispoziții specifice privind autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile -, precum și privind utilizarea căldurii sau a răcorii reziduale inevitabile. Statele membre încurajează îndeosebi organismele administrative locale și regionale să includă încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie în planificarea infrastructurii orașelor, după caz. |
Amendamentul 155
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 5 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
La stabilirea acestor măsuri sau în cadrul schemelor lor de sprijin, statele membre pot lua în considerare măsurile naționale cu privire la creșterea semnificativă a eficienței energetice și cu privire la cogenerare și la clădirile pasive, cu consum de energie scăzut sau zero. |
La stabilirea acestor măsuri sau în cadrul schemelor lor de sprijin, statele membre pot lua în considerare măsurile naționale cu privire la creșterea semnificativă a autoconsumului de energie din surse regenerabile, a stocării locale a energiei, a eficienței energetice și cu privire la cogenerare și la clădirile pasive, cu consum de energie scăzut sau zero. |
Amendamentul 156
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 5 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile sau prin alte măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile în cazul clădirilor noi și al celor existente care fac obiectul unei renovări majore, reflectând rezultatele calculării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, realizată în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2010/31/UE . Statele membre permit ca îndeplinirea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin utilizarea unei proporții semnificative de surse regenerabile de energie. |
Statele membre solicită, în reglementările și codurile lor privind construcțiile sau prin alte măsuri cu efect similar, utilizarea unor niveluri minime de energie din surse regenerabile sau a instalațiilor de producere a energiei din surse regenerabile în cazul clădirilor noi și al celor existente care fac obiectul unei renovări majore, reflectând rezultatele calculării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, realizată în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2010/31/UE. Statele membre permit ca îndeplinirea respectivelor niveluri minime să fie realizată, printre altele, prin sisteme de termoficare și răcire care folosesc o proporție semnificativă de surse regenerabile de energie printr-un consum autonom individual sau colectiv de energie regenerabilă, în conformitate cu articolul 21, sau prin cogenerare bazată pe surse regenerabile de energie și căldură sau răcoare reziduală . |
Amendamentul 157
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. Statele membre se asigură de îndeplinirea de către clădirile publice noi și clădirile publice existente care fac obiectul unei renovări majore, la nivel național, regional și local, a unui rol exemplar în contextul prezentei directive începând de la 1 ianuarie 2012. Statele membre pot permite, printre altele, ca această obligație să fie îndeplinită prin prevederea posibilității ca acoperișurile clădirilor publice sau cu caracter mixt public-privat să fie folosite de părți terțe pentru instalații care produc energie din surse regenerabile. |
(6) Statele membre se asigură de îndeplinirea de către clădirile publice noi și clădirile publice existente care fac obiectul unei renovări majore, la nivel național, regional și local, a unui rol exemplar în contextul prezentei directive începând de la 1 ianuarie 2012. Statele membre pot permite, printre altele, ca această obligație să fie îndeplinită prin respectarea standardelor referitoare la clădirile cu consum de energie aproape de zero, potrivit cerințelor Directivei … a Parlamentului European și a Consiliului [privind performanța energetică a clădirilor, 2016/0381(COD)], sau prevăzând ca acoperișurile clădirilor publice sau cu caracter mixt public-privat să fie folosite de părți terțe pentru instalații care produc energie din surse regenerabile. |
Amendamentul 158
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
7. Prin reglementările și codurile lor privind construcțiile, statele membre promovează utilizarea sistemelor și a echipamentelor de încălzire și răcire pe bază de energie din surse regenerabile care realizează o reducere semnificativă a consumului de energie. Statele membre utilizează etichete energetice sau ecologice sau alte certificate sau standarde relevante elaborate la nivel național sau la nivelul Uniunii, în cazul în care acestea există, pentru a încuraja dezvoltarea acestor sisteme și echipamente . |
(7) Prin reglementările și codurile lor privind construcțiile, statele membre promovează utilizarea sistemelor și a echipamentelor de încălzire și răcire pe bază de energie din surse regenerabile care realizează o reducere semnificativă a consumului de energie. În acest scop, statele membre utilizează etichete energetice sau ecologice sau alte certificate sau standarde relevante elaborate la nivel național sau la nivelul Uniunii, în cazul în care acestea există, și asigură furnizarea de informații și consiliere adecvate privind alternativele din surse regenerabile, foarte eficiente din punct de vedere energetic, precum și eventualele instrumente și stimulente financiare disponibile în caz de înlocuire, pentru a promova creșterea ratei de înlocuire a sistemelor vechi de încălzire și trecerea într-o proporție mai mare la soluții bazate pe energie din surse regenerabile, în conformitate cu Directiva … a Parlamentului European și a Consiliului [privind performanța energetică a clădirilor, 2016/0381(COD)] . |
Amendamentul 159
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
8. Statele membre realizează o evaluare a potențialului lor în materie de surse regenerabile de energie și a utilizării căldurii și răcorii reziduale pentru încălzire și răcire. Această evaluare face parte din a doua evaluare cuprinzătoare care trebuie realizată în temeiul articolului 14 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, pentru prima dată până la 31 decembrie 2020 și ulterior în actualizările evaluărilor cuprinzătoare. |
(8) Statele membre realizează o evaluare a potențialului lor în materie de surse regenerabile de energie și a utilizării căldurii și răcorii reziduale pentru încălzire și răcire. Această evaluare are în vedere în mod specific o analiză spațială a zonelor adecvate pentru utilizarea cu un risc ecologic redus, precum și a potențialului proiectelor la scară mică aplicabile în gospodării. Această evaluare face parte din a doua evaluare cuprinzătoare care trebuie realizată în temeiul articolului 14 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE, pentru prima dată până la 31 decembrie 2020 și ulterior în actualizările evaluărilor cuprinzătoare. |
Amendamentul 160
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 8 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(8a) Statele membre se asigură că autoritățile lor competente la nivel național, regional și local includ în planurile lor referitoare la mobilitate și transport dispoziții privind integrarea și utilizarea mijloacelor de transport care utilizează surse de energie regenerabile. |
Amendamentul 161
Propunere de directivă
Articolul 15 – alineatul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
9. Statele membre elimină obstacolele administrative din calea contractelor de achiziție de energie electrică pe termen lung încheiate de întreprinderi pentru a finanța sursele regenerabile de energie și a facilita utilizarea acestora . |
(9) Statele membre efectuează o evaluare a barierelor normative și administrative și a potențialului de achiziționare a energiei din surse regenerabile de către clienții corporativi de pe teritoriul lor și stabilesc un cadru normativ și administrativ care să permită proliferarea contractelor de achiziție de energie electrică din surse regenerabile pe termen lung încheiate de întreprinderi pentru a finanța producția de energie din surse regenerabile și a facilita consumul ei având grijă ca respectivele contracte să nu fie supuse unor proceduri și taxe disproporționate care să nu reflecte costurile. Odată cu încheierea unui astfel de contract, o cantitate echivalentă de garanții de origine emise în conformitate cu articolul 19 se anulează în numele clientului corporativ. Cadrul propice face parte din planurile energetice și climatice integrate la nivel național, în conformitate cu Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD)]. |
Amendamentul 162
Propunere de directivă
Articolul 16 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Punctul de contact administrativ unic îndrumă solicitanții de-a lungul procesului de depunere a cererilor în mod transparent, furnizează solicitanților toate informațiile necesare, coordonează și, atunci când este cazul, implică și alte autorități și, la sfârșitul procesului, emite o decizie obligatorie din punct de vedere juridic. |
(2) Punctul de contact administrativ unic îndrumă solicitanții de-a lungul procesului de depunere a cererilor în mod transparent, furnizează solicitanților toate informațiile necesare, coordonează și, atunci când este cazul, implică și alte autorități și, la sfârșitul procesului, emite o decizie obligatorie din punct de vedere juridic. Solicitanții ar trebui să poată depune toate documentele relevante în format digital. |
Amendamentul 163
Propunere de directivă
Articolul 16 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3 . Punctul de contact administrativ unic, în colaborare cu operatorii de sisteme de transport și de distribuție, publică un manual de proceduri pentru dezvoltatorii de proiecte privind energia din surse regenerabile, inclusiv pentru proiecte de mici dimensiuni și pentru proiectele consumatorilor autonomi de energie din surse regenerabile. |
(3 ) Pentru a facilita accesul la informațiile relevante, punctul de contact administrativ unic sau statul membru , în colaborare cu operatorii de sisteme de transport și de distribuție, creează o platformă unică de informare online care explică procedurile pentru dezvoltatorii de proiecte privind energia din surse regenerabile, inclusiv proiecte de mici dimensiuni , proiecte ale consumatorilor autonomi de energie din surse regenerabile și proiecte ale unor comunități de producători/consumatori de energie din surse regenerabile. În cazul în care statul membru decide să aibă mai mult de un punct de contact administrativ unic, platforma de informare îl ghidează pe solicitant la punctul de contact relevant pentru cererea acestuia. |
Amendamentul 164
Propunere de directivă
Articolul 16 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Procesul de acordare a autorizațiilor menționat la alineatul (1) nu depășește o perioadă de trei ani, cu excepția cazurilor stabilite la articolul 16 alineatul (5) și la articolul 17. |
(4) Procesul de acordare a autorizațiilor menționat la alineatul (1) nu depășește o perioadă de trei ani, cu excepția cazurilor stabilite la articolul 16 alineatele (4a) și (5) și la articolul 17. |
Amendamentul 165
Propunere de directivă
Articolul 16 – alineatul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(4a) Pentru instalațiile cu o capacitate de producție de energie electrică cuprinsă între 50kW și 1MW, procesul de acordare a autorizațiilor nu depășește un an. În circumstanțe extraordinare, care ar trebui să fie bine justificate, acest termen poate fi prelungit cu încă trei luni. |
|
Perioadele menționate la alineatele 4 și 4a nu aduc atingere căilor de atac și soluțiilor judiciare și pot fi prelungite cel mult cu durata procedurilor de recurs și soluțiilor judiciare. |
|
Statele membre se asigură că solicitanții au acces la mecanisme extrajudiciare de soluționare a litigiilor sau la proceduri judiciare simple și accesibile pentru soluționarea litigiilor privind procesele de acordare a autorizației și de emitere a autorizațiilor de construcție și exploatare a centralelor electrice pe bază de surse regenerabile. |
Amendamentul 166
Propunere de directivă
Articolul 16 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Statele membre facilitează repowering-iav centralelor existente de energie din surse regenerabile, printre altele prin asigurarea unui proces simplificat și rapid de acordare a autorizațiilor, care nu depășește un an de la data depunerii cererii de repowering la punctul de contact administrativ unic. |
(5) Statele membre facilitează repowering-ul centralelor existente de energie din surse regenerabile, printre altele prin asigurarea unui proces simplificat și rapid de acordare a autorizațiilor, care nu depășește un an de la data depunerii cererii de repowering la punctul de contact administrativ unic. Fără a aduce atingere articolului 11 alineatul (4) din Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice (reformare), 2016/0379(COD)], statele membre se asigură că drepturile de acces și de racordare la rețea sunt menținute pentru proiectele de repowering cel puțin în cazurile în care nu există nicio modificare a capacității. |
Amendamentul 354
Propunere de directivă
Articolul 16 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) Statele membre se asigură, prin intermediul procedurilor lor de autorizare sau de acordare a concesiunii, că, până la 31 decembrie 2022, 90 % din stațiile de alimentare de-a lungul drumurilor rețelei centrale instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 (rețeaua centrală „TEN-T”) sunt echipate cu puncte de realimentare de mare putere pentru vehiculele electrice. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a extinde domeniul de aplicare al prezentului alineat la combustibilii menționați la articolul 25. |
Amendamentul 167
Propunere de directivă
Articolul 17 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Proiectele demonstrative și instalațiile cu o capacitate de energie electrică de sub 50 kW se pot conecta la rețea în urma unei notificări adresate operatorului sistemului de distribuție. |
(1) Proiectele demonstrative și instalațiile cu o capacitate de energie electrică de sub 50 kW se pot conecta la rețea în urma unei notificări adresate operatorului sistemului de distribuție. |
|
Prin derogare de la primul paragraf, pentru proiectele demonstrative și instalațiile cu o capacitate cuprinsă între 10,8 kW și 50kW, operatorul sistemului de distribuție poate decide să refuze notificarea simplă din motive justificate sau propune o soluție alternativă. În acest caz, trebuie să facă acest lucru în două săptămâni de la notificare, apoi solicitantul poate solicita racordarea prin proceduri standard. În absența unei decizii negative din partea operatorului sistemului de distribuție în acest termen, instalația poate fi racordată. |
Amendamentul 168
Propunere de directivă
Articolul 18 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Statele membre se asigură că informațiile cu privire la măsurile de sprijin sunt puse la dispoziția tuturor factorilor relevanți, respectiv consumatorilor, constructorilor , instalatorilor, arhitecților și furnizorilor de echipamente și de sisteme de încălzire, răcire și energie electrică și de vehicule compatibile cu utilizarea de energie din surse regenerabile. |
(1) Statele membre se asigură că informațiile cu privire la măsurile de sprijin sunt puse la dispoziția tuturor factorilor relevanți, respectiv consumatorilor, în special consumatorilor vulnerabili, cu venituri mici, consumatorilor autonomi de energie din sure regenerabile, comunităților de energie din surse regenerabile , instalatorilor, arhitecților și furnizorilor de echipamente și de sisteme de încălzire, răcire și energie electrică și de vehicule compatibile cu utilizarea de energie din surse regenerabile. |
Amendamentul 169
Propunere de directivă
Articolul 18 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) Statele membre asigură transmiterea de informații cu privire la sistemele de transport inteligente și vehiculele conectate și la avantajele acestora legate de siguranța rutieră, reducerea congestionării traficului și eficiența consumului de combustibil. |
Amendamentul 170
Propunere de directivă
Articolul 18 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. Statele membre, cu participarea autorităților locale și regionale, organizează programe de informare, de sensibilizare, de orientare sau de formare adecvate în scopul informării cetățenilor cu privire la avantajele și la aspectele practice ale dezvoltării și utilizării energiei din surse regenerabile. |
(6) Statele membre, cu participarea autorităților locale și regionale, organizează programe de informare, de sensibilizare, de orientare sau de formare adecvate în scopul informării cetățenilor cu privire la modul de a-și exercita drepturile de clienți activi, și la avantajele și la aspectele practice , inclusiv tehnice și financiare, ale dezvoltării și utilizării energiei din surse regenerabile , inclusiv prin consum autonom de energie sau în cadrul comunităților de energie din surse regenerabile, precum și cu privire la beneficiile mecanismelor de cooperare între statele membre și diferitele tipuri de cooperare transfrontalieră . |
Amendamentul 171
Propunere de directivă
Articolul 19 – alineatul 2 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
Statele membre se asigură că nu se emite nicio garanție de origine unui producător care primește sprijin financiar din partea unei scheme de sprijin pentru aceeași producție de energie din surse regenerabile . Statele membre emit astfel de garanții de origine și le transferă către piață prin licitație . Veniturile obținute în urma licitației se utilizează pentru a compensa costurile sprijinului acordat surselor regenerabile de energie. |
Statele membre se asigură că , în cazul instalațiilor de energie din surse regenerabile, comandate după … [data intrării în vigoare a prezentei directive], nu se emite nicio garanție de origine unui producător care primește sprijin financiar din partea unei scheme de sprijin pentru aceeași producție de energie din surse regenerabile , exceptând cazul când nu se acordă dublă compensare . |
||
|
Se presupune că nu există o dublă compensare în cazul în care: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
În alte cazuri decât cele menționate la al patrulea paragraf, statele membre eliberează garanția de origine din motive statistice și o anulează imediat. |
Amendamentul 172
Propunere de directivă
Articolul 19 – alineatul 7 – paragraful 1 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 173
Propunere de directivă
Articolul 19 – alineatul 7 – paragraful 1 – litera b – punctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 174
Propunere de directivă
Articolul 19 – alineatul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
8. În cazul în care un furnizor de energie electrică trebuie să dovedească ponderea sau cantitatea de energie din surse regenerabile utilizată în cadrul mixului său energetic în sensul articolului 3 din Directiva 2009/72/CE, el face acest lucru prin utilizarea garanțiilor de origine . În mod similar, garanțiile de origine create în temeiul articolului 14 alineatul (10) din Directiva 2012/27/UE se utilizează pentru justificarea oricărei cerințe de dovedire a cantității de energie electrică produse prin cogenerarea de înaltă eficiență. Statele membre se asigură că pierderile ocazionate de transport sunt luate pe deplin în considerare atunci când se folosesc garanții de origine pentru a demonstra consumul de energie electrică sau energie din surse regenerabile produsă prin cogenerare de înaltă eficiență. |
(8) În cazul în care un furnizor de energie electrică trebuie să dovedească ponderea sau cantitatea de energie din surse regenerabile utilizată în cadrul mixului său energetic în sensul articolului 3 din Directiva 2009/72/CE, el face acest lucru prin utilizarea garanțiilor de origine . În mod similar, garanțiile de origine create în temeiul articolului 14 alineatul (10) din Directiva 2012/27/UE se utilizează pentru justificarea oricărei cerințe de dovedire a cantității de energie electrică produse prin cogenerarea de înaltă eficiență. În ceea ce privește alineatul (2), în cazul în care energia electrică este produsă prin cogenerare utilizând surse regenerabile de energie, se emite o singură garanție de origine, care indică ambele caracteristici. Statele membre se asigură că pierderile ocazionate de transport sunt luate pe deplin în considerare atunci când se folosesc garanții de origine pentru a demonstra consumul de energie electrică sau energie din surse regenerabile produsă prin cogenerare de înaltă eficiență. |
Amendamentul 175
Propunere de directivă
Articolul 20 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. După caz, statele membre evaluează necesitatea extinderii infrastructurii rețelei existente de gaze pentru a facilita integrarea gazelor provenite din surse regenerabile de energie. |
(1) După caz, statele membre evaluează necesitatea extinderii infrastructurii rețelei existente de gaze pentru a facilita integrarea gazelor provenite din surse regenerabile de energie. Operatorii de sisteme de transport și de sistem și operatorii de sisteme de distribuție răspund de garantarea bunei funcționări a infrastructurii rețelei de gaze, inclusiv de întreținerea și curățarea periodică a acesteia. |
Amendamentul 176
Propunere de directivă
Articolul 20 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. În funcție de evaluarea lor inclusă în planurile energetice și climatice naționale integrate în conformitate cu anexa I din Regulamentul [privind guvernanța], cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată produsă din surse regenerabile de energie în vederea realizării obiectivului Uniunii menționat la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă, statele membre adoptă, după caz, măsuri în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire centralizată care să fie adaptată la încălzirea și răcirea produse de instalații mari ce funcționează pe bază de biomasă, de energie solară și de energie geotermală. |
(3) În funcție de evaluarea lor inclusă în planurile energetice și climatice naționale integrate în conformitate cu anexa I din Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD) ], cu privire la necesitatea de a construi o nouă infrastructură pentru încălzirea și răcirea centralizată produsă din surse regenerabile de energie în vederea realizării obiectivului Uniunii menționat la articolul 3 alineatul (1) din prezenta directivă, statele membre adoptă, după caz, măsuri în vederea dezvoltării unei infrastructuri de încălzire centralizată care să fie adaptată la încălzirea și răcirea produse de instalații mari ce funcționează pe bază de biomasă durabilă, de energie aerotermală în pompe mari de căldură , de energie solară și de energie geotermală , precum și la surplusul de căldură, provenit din industrie și din alte surse . |
Amendamentul 177
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre se asigură că, în mod individual sau prin intermediari, consumatorii autonomi: |
Statele membre le garantează consumatorilor dreptul să devină consumatori autonomi de energie din surse regenerabile. În acest scop, statele membre se asigură că, în mod individual sau prin intermediari, consumatorii autonomi: |
Amendamentul 178
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 179
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 180
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera ab (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 181
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 182
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 183
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statele membre se asigură că distribuția costurilor pentru administrarea și dezvoltarea rețelei este echitabilă și proporțională și reflectă beneficiile la nivelul sistemului ale producției proprii, inclusiv valoarea pe termen lung atât pentru rețea, cât și pentru mediu și societate. |
Amendamentul 184
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Statele membre se asigură că li se permite consumatorilor autonomi de energie din surse regenerabile care locuiesc în același bloc de apartamente ori sunt situați în același amplasament de servicii partajat ori comercial sau în același sistem de distribuție închis să autoconsume la comun ca și cum ar fi un consumator autonom de energie din surse regenerabile individual. În acest caz, pragul stabilit la alineatul (1) litera (c) se aplică fiecărui consumator autonom de energie din surse regenerabile în cauză. |
(2) Statele membre se asigură că li se permite consumatorilor autonomi de energie din surse regenerabile care locuiesc în același bloc de apartamente sau în aceeași zonă rezidențială ori sunt situați în aceeași zonă comercială, industrială sau de servicii comune sau în același sistem de distribuție închis să participe împreună la autoconsum, ca și când ar fi un consumator autonom de energie din surse regenerabile individual. În acest caz, pragul stabilit la alineatul (1) litera (c) se aplică fiecărui consumator autonom de energie din surse regenerabile în cauză. |
Amendamentul 185
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(2a) Statele membre efectuează o evaluare a barierelor existente și a potențialului de dezvoltare al autoconsumului pe teritoriul lor, cu scopul de a stabili un cadru favorabil pentru a promova și a facilita dezvoltarea autoconsumului de energie din surse regenerabile. |
||
|
Acest cadru cuprinde, printre altele: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Cadrul propice face parte din planurile energetice și climatice integrate la nivel național, în conformitate cu Regulamentul … Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD)]. |
Amendamentul 186
Propunere de directivă
Articolul 21 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3 . Instalația consumatorului autonom de energie din surse regenerabile poate fi gestionată de o terță parte în ceea ce privește instalarea, exploatarea, inclusiv contorizarea, și întreținerea. |
(3 ) Cu consimțământul acestuia, instalația consumatorului autonom de energie din surse regenerabile poate fi deținută de o terță parte sau poate fi gestionată de o terță parte în ceea ce privește instalarea, exploatarea, inclusiv contorizarea, și întreținerea. Terța parte nu este considerată ea însăși un consumator autonom. |
Amendamentul 187
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful - 1 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statele membre se asigură că consumatorii finali, în special consumatorii casnici, au dreptul să participe la o comunitate de energie din surse regenerabile fără a-și pierde drepturile de clienți finali și fără a fi supuși unor condiții sau proceduri nejustificate care ar putea să îi împiedice sau să îi descurajeze să participe la o comunitate de energie din surse regenerabile, cu condiția ca pentru întreprinderile private, participarea lor să nu constituie principala lor activitate comercială sau profesională. |
Amendamentul 188
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre se asigură că comunitățile de energie din surse regenerabile sunt îndreptățite să producă, să consume, să stocheze și să vândă energie din surse regenerabile, inclusiv prin contracte de achiziție de energie electrică, fără a face obiectul unor proceduri disproporționate și al unor taxe care nu reflectă costurile. |
Statele membre se asigură că comunitățile de energie din surse regenerabile sunt îndreptățite să producă, să consume, să stocheze și să vândă energie din surse regenerabile, inclusiv prin contracte de achiziție de energie electrică, fără a face obiectul unor proceduri discriminatorii sau disproporționate și al unor taxe care nu reflectă costurile. |
Amendamentul 189
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 2 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În scopul prezentei directive, o comunitate de energie din surse regenerabile este un IMM sau o organizație non-profit ai cărei acționari sau membri cooperează pentru producerea, distribuirea, stocarea sau furnizarea de energie din surse regenerabile și care îndeplinește cel puțin patru dintre următoarele criterii: |
În scopul prezentei directive, o comunitate de energie din surse regenerabile este un IMM sau o organizație non-profit ai cărei acționari sau membri cooperează pentru producerea, distribuirea, stocarea sau furnizarea de energie din surse regenerabile. |
|
Pentru a fi tratate drept comunități de energie din surse regenerabile, cel puțin 51 % din pozițiile din consiliul de administrație sau organismele de conducere ale entității trebuie rezervate membrilor locali, și anume unor reprezentanți ai intereselor socioeconomice publice și private de la nivel local sau cetățenilor persoane fizice. |
|
În plus, o comunitate de energie din surse regenerabile îndeplinește cel puțin trei dintre următoarele criterii: |
Amendamentul 190
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 191
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 192
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 193
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 194
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statele membre monitorizează aplicarea acestor criterii și iau măsuri pentru a evita orice abuzuri sau efecte negative asupra concurenței. |
Amendamentul 195
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . Fără a aduce atingere normelor privind ajutoarele de stat, atunci când concep scheme de sprijin statele membre țin seama de particularitățile comunităților de energie din surse regenerabile. |
(2 ) Atunci când concep scheme de sprijin statele membre țin seama de particularitățile comunităților de energie din surse regenerabile , asigurând, în același timp, condiții de concurență echitabile între producătorii de energie electrică din surse regenerabile de energie . |
Amendamentul 196
Propunere de directivă
Articolul 22 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(2a) Statele membre efectuează o evaluare a obstacolelor existente și a potențialului de dezvoltare a comunităților de energie din surse regenerabile pe teritoriile lor, cu scopul de a pune în aplicare un cadru favorabil pentru promovarea și facilitarea participării comunităților de energie din surse regenerabile la producția, consumul, stocarea și vânzarea energiei din surse regenerabile. |
||
|
Cadrul favorabil cuprinde: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Acest cadru favorabil face parte integrantă din planurile energetice și climatice la nivel național, în conformitate cu Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD)]. |
Amendamentul 197
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Pentru a facilita pătrunderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, fiecare stat membru depune eforturi pentru a spori ponderea energiei din surse regenerabile furnizate pentru încălzire și răcire cu cel puțin 1 punct procentual (pp) în fiecare an, exprimată ca pondere națională în consumul final de energie și calculată în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 7. |
(1) Pentru a facilita pătrunderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, fiecare stat membru depune eforturi pentru a spori ponderea energiei din surse regenerabile furnizate pentru încălzire și răcire cu cel puțin 2 puncte procentuale (pp) în fiecare an, exprimată ca pondere națională în consumul final de energie și calculată în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 7. În cazul în care un stat membru nu este în măsură să atingă acest procentaj, el publică și transmite Comisiei o justificare a neîndeplinirii obiectivului. Statele membre acordă prioritate celor mai bune tehnologii disponibile. |
Amendamentul 198
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
(1a) Atunci când calculează ponderea energiei din surse regenerabile furnizate pentru încălzire și răcire în sensul alineatului (1), statele membre: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 199
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Statele membre pot desemna și publica , pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, o listă a măsurilor și a entităților de punere în aplicare, precum furnizorii de combustibili, care contribuie la sporirea prevăzută la alineatul (1). |
(2) Statele membre desemnează și publică , pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, o listă a măsurilor și a entităților de punere în aplicare, precum furnizorii de combustibili, care contribuie la sporirea prevăzută la alineatul (1). |
Amendamentul 200
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 3 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Sporirea prevăzută la alineatul (1) poate fi implementată prin una sau mai multe din opțiunile următoare: |
(3) Sporirea prevăzută la alineatul (1) poate fi implementată printre altele prin una sau mai multe din opțiunile următoare: |
Amendamentul 201
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 3 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 202
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 3 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 203
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 3 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 204
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) atunci când pun în aplicare măsurile menționate la literele (a) – (d) de mai sus, statele membre impun ca măsurile să fie concepute astfel încât să fie accesibile tuturor consumatorilor, în special celor cu venituri mici sau gospodăriilor vulnerabile, care altfel nu dispun de suficient capital de pornire pentru a beneficia de ele. |
Amendamentul 205
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 5 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 206
Propunere de directivă
Articolul 23 – alineatul 5 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 207
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Statele membre se asigură că furnizorii de încălzire și răcire centralizată pun la dispoziția consumatorilor finali informații cu privire la performanța lor energetică și la ponderea energiei din surse regenerabile în sistemele lor. Aceste informații trebuie să respecte standardele utilizate în temeiul Directivei 2010/31/UE. |
(1) Statele membre se asigură că furnizorii de încălzire și răcire centralizată pun la dispoziția consumatorilor finali informații cu privire la performanța lor energetică și la ponderea energiei din surse regenerabile în sistemele lor. Aceste informații trebuie să fie furnizate anual sau la cerere, în conformitate cu standardele utilizate în temeiul Directivei 2010/31/UE. |
Amendamentul 208
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Statele membre stabilesc măsurile necesare pentru a permite clienților sistemelor de încălzire sau răcire centralizată care nu sunt un „sistem eficient de termoficare și răcire centralizată” în sensul articolului 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE să se debranșeze de la sistem pentru a produce ei înșiși încălzire sau răcire din surse regenerabile de energie sau să treacă la alt furnizor de încălzire sau răcire care are acces la sistemul menționat la alineatul (4) . |
(2) Statele membre stabilesc măsurile necesare pentru a permite clienților sistemelor de încălzire sau răcire centralizată care nu sunt un „sistem eficient de termoficare și răcire centralizată” și nu se vor transforma într-un sistem de acest tip în următorii cinci ani potrivit planurilor lor de investiții, în sensul articolului 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE să se debranșeze de la sistem pentru a produce ei înșiși încălzire sau răcire din surse regenerabile de energie. |
Amendamentul 209
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Statele membre pot restricționa dreptul de a se debranșa sau de a schimba furnizorul la clienții care pot dovedi că soluția alternativă planificată de aprovizionare pentru încălzire și răcire duce la o performanță energetică semnificativ mai mare. Evaluarea performanței soluției alternative de aprovizionare poate fi bazată pe certificatul de performanță energetică definit în Directiva 2010/31/UE. |
(3) Statele membre pot restricționa dreptul de a se debranșa la clienții care pot dovedi că soluția alternativă planificată de aprovizionare pentru încălzire și răcire duce la o performanță energetică semnificativ mai mare. Evaluarea performanței soluției alternative de aprovizionare poate fi bazată pe certificatul de performanță energetică definit în Directiva 2010/31/UE. |
Amendamentul 210
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Statele membre stabilesc măsurile necesare pentru a asigura accesul nediscriminatoriu la sistemele de încălzire sau răcire centralizată pentru căldura sau răcoarea produse din surse regenerabile de energie și pentru căldura sau răcoarea reziduală . Acest acces nediscriminatoriu permite furnizarea directă de încălzire sau răcire din astfel de surse, către clienții care sunt racordați la sistemul de încălzire sau răcire centralizată, din partea altor furnizori decât operatorul sistemului de încălzire sau răcire centralizată. |
(4) Statele membre stabilesc măsurile necesare pentru a asigura accesul nediscriminatoriu la sistemele de încălzire sau răcire centralizată pentru căldura sau răcoarea produse din surse regenerabile de energie și pentru căldura sau răcoarea reziduală , pe baza unor criterii nediscriminatorii stabilite de o autoritate competentă din statul membru. Printre aceste criterii se numără fezabilitatea tehnică și economică pentru operatorii sistemului de încălzire sau răcire centralizată și pentru clienți racordați . |
Amendamentul 211
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
5. Un operator de sistem de încălzire sau răcire centralizată poate refuza accesul furnizorilor în cazul în care sistemul nu dispune de capacitatea necesară din cauza altor furnizări de căldură sau răcoare reziduală, de căldură sau răcoare din surse regenerabile de energie sau de căldură sau răcoare produsă prin cogenerarea de înaltă eficiență. Statele membre se asigură că, în cazul în care se produce un astfel de refuz, operatorul sistemului de încălzire sau răcire centralizată pune la dispoziția autorității competente, conform alineatului (9), informații relevante cu privire la măsurile care ar fi necesare pentru a consolida sistemul. |
(5) Un operator de sistem de încălzire sau răcire centralizată poate refuza accesul furnizorilor în cazul în care sunt îndeplinite una sau mai multe dintre condițiile următoare: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Statele membre se asigură că, în cazul în care se produce un astfel de refuz, operatorul sistemului de încălzire sau răcire centralizată pune la dispoziția autorității competente, conform alineatului (9), informații relevante cu privire la măsurile care ar fi necesare pentru a consolida sistemul, inclusiv consecințele economice ale măsurilor. |
Amendamentul 212
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. La cerere, noile sisteme de încălzire sau răcire centralizată pot fi derogate de la aplicarea alineatului (4) pe o perioadă de timp determinată. Autoritatea competentă decide cu privire la astfel de cereri de derogare de la caz la caz. O derogare se acordă numai dacă noul sistem de încălzire sau răcire centralizată constituie un „sistem eficient de termoficare și răcire centralizată” în sensul articolului 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE și dacă exploatează potențialul de utilizare a surselor regenerabile de energie și a căldurii sau răcorii reziduale identificat în evaluarea cuprinzătoare realizată în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE. |
(6) La cerere, noile sisteme de încălzire sau răcire centralizată pot fi derogate de la aplicarea alineatului (4) pe o perioadă de timp determinată. Autoritatea competentă decide cu privire la astfel de cereri de derogare de la caz la caz. O derogare se acordă numai dacă noul sistem de încălzire sau răcire centralizată constituie un „sistem eficient de termoficare și răcire centralizată” în sensul articolului 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE și dacă exploatează potențialul de utilizare a surselor regenerabile de energie , a cogenerării cu randament ridicat în sensul articolului 2 alineatul (34) din Directiva 2012/27/UE și potențialul căldurii sau răcorii reziduale identificat în evaluarea cuprinzătoare realizată în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE. |
Amendamentul 213
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
7. Dreptul de a se debranșa sau de a schimba furnizorul poate fi exercitat de clienții persoane fizice, de întreprinderile comune formate de clienți sau de părțile care acționează în numele clienților. În cazul blocurilor de apartamente, acest drept de a se debranșa poate fi exercitat numai la nivelul întregii clădiri. |
(7) Dreptul de a se debranșa poate fi exercitat de clienții persoane fizice, de întreprinderile comune formate de clienți sau de părțile care acționează în numele clienților. În cazul blocurilor de apartamente, acest drept de a se debranșa poate fi exercitat numai la nivelul întregii clădiri. |
Amendamentul 214
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 8
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
8. Statele membre impun operatorilor de sisteme de distribuție de energie electrică să evalueze, cel puțin o dată la doi ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire sau răcire centralizată din zona lor respectivă, potențialul sistemelor de încălzire sau răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv consumul dispecerizabil și stocarea energiei electrice excedentare produse din surse regenerabile și, de asemenea, să evalueze dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficient din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative. |
(8) Statele membre impun operatorilor de sisteme de distribuție de energie electrică să evalueze, cel puțin o dată la patru ani, în cooperare cu operatorii sistemelor de încălzire sau răcire centralizată din zona lor respectivă, potențialul sistemelor de încălzire sau răcire centralizată de a furniza servicii de echilibrare și alte servicii de sistem, inclusiv consumul dispecerizabil și stocarea energiei electrice excedentare produse din surse regenerabile și, de asemenea, să evalueze dacă utilizarea potențialului identificat ar fi mai eficient din punctul de vedere al costurilor și al utilizării resurselor decât soluțiile alternative. |
Amendamentul 215
Propunere de directivă
Articolul 24 – alineatul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
9. Statele membre desemnează una sau mai multe autorități independente care să asigure faptul că drepturile consumatorilor și normele de exploatare a sistemelor de încălzire și răcire centralizată în conformitate cu prezentul articol sunt clar definite și puse în aplicare. |
(9) Statele membre desemnează una sau mai multe autorități competente care să asigure faptul că drepturile consumatorilor și normele de exploatare a sistemelor de încălzire și răcire centralizată în conformitate cu prezentul articol sunt clar definite și puse în aplicare. |
Amendamentul 216
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 1 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Începând de la 1 ianuarie 2021, statele membre impun furnizorilor de combustibili să includă, în cantitatea totală de combustibili destinați transporturilor pe care o furnizează pentru consum sau pentru utilizare pe piață în decursul unui an calendaristic, o pondere minimă de energie din biocombustibili avansați și din alți biocombustibili și biogaze produse din materiile prime enumerate în anexa IX, din combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică destinați transporturilor, din combustibili fosili pe bază de deșeuri și din energie electrică din surse regenerabile. |
În vederea atingerii obiectivului de 12 % din consumul final de energie provenită din surse regenerabile prevăzut la articolul 3, începând de la 1 ianuarie 2021, statele membre impun furnizorilor de combustibili să includă, în cantitatea totală de combustibili destinați transporturilor pe care o furnizează pentru consum sau pentru utilizare pe piață în decursul unui an calendaristic, o pondere minimă de energie din biocombustibili avansați și din alți biocombustibili și biogaze produse din materiile prime enumerate în anexa IX, din combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică destinați transporturilor, din combustibili fosili pe bază de deșeuri și din energie electrică din surse regenerabile. |
Amendamentul 217
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 1 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Ponderea minimă este cel puțin egală cu 1,5 % în 2021, crescând până la cel puțin 6,8 % în 2030, pe baza traiectoriei stabilite în anexa X partea B. În cadrul acestei ponderi totale, contribuția biocombustibililor avansați și a biogazelor produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A este de cel puțin 0,5 % din combustibilii destinați transporturilor furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață la 1 ianuarie 2021, crescând la cel puțin 3,6 % până în 2030, pe baza traiectoriei stabilite în anexa X partea C. |
Ponderea minimă este cel puțin egală cu 1,5 % în 2021, crescând până la cel puțin 10 % în 2030, pe baza traiectoriei stabilite în anexa X partea B. În cadrul acestei ponderi totale, contribuția biocombustibililor avansați și a biogazelor produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea A este de cel puțin 0,5 % din combustibilii destinați transporturilor furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață la 1 ianuarie 2021, crescând la cel puțin 3,6 % până în 2030, pe baza traiectoriei stabilite în anexa X partea C. |
|
Furnizorii de combustibili care furnizează numai combustibili sub formă de energie electrică și de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică din surse regenerabile și destinați transporturilor nu trebuie să respecte ponderea minimă a biocombustibililor avansați, a altor biocombustibili și a biogazelor produse din materiile prime enumerate în anexa IX. |
Amendamentul 218
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 1 – paragraful 4 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 219
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 1 – paragraful 4 – litera b – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 220
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 1 – paragraful 4 – litera b – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Pentru calcularea numărătorului, contribuția biocombustibililor și a biogazelor produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea B este limitată la 1,7 % din conținutul energetic al combustibililor destinați transporturilor furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață , iar contribuția combustibililor furnizați sectorului aviației și celui maritim este considerată a fi de 1,2 ori conținutul lor energetic . |
Pentru calcularea numărătorului, contribuția biocombustibililor și a biogazelor produse din materiile prime enumerate în anexa IX partea B este limitată la 1,7 % din conținutul energetic al combustibililor destinați transporturilor furnizați pentru consum sau pentru utilizare pe piață. |
|
Statele membre pot modifica limita stabilită la materii prime inclusă în partea B din anexa IX, dacă se justifică în funcție de disponibilitatea materiilor prime. Această modificare face obiectul aprobării prealabile din partea Comisiei. |
|
Contribuția combustibililor furnizați sectorului aviației și celui maritim se consideră a fi de 2, respectiv 1,2 ori conținutul lor energetic și contribuția energiei electrice din surse regenerabile furnizate pentru vehicule rutiere se consideră a fi de 2,5 ori conținutul ei energetic. . |
Amendamentul 221
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Statele membre își pot concepe politicile naționale de conformitate cu obligațiile în temeiul prezentului articol ca o obligație de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pot aplica respectivele politici și combustibililor fosili pe bază de deșeuri, cu condiția ca aceasta să nu contravină obiectivelor economiei circulare și ca ponderea energiei din surse regenerabile în conformitate cu alineatul (1) să fie atinsă. |
Amendamentul 223
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 3 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Pentru a stabili ponderea de energie electrică din surse regenerabile în scopul alineatului (1), se poate folosi fie ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile de energie din Uniune, fie ponderea energiei electrice din surse regenerabile de energie din statul membru în care este furnizată energia electrică, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat. În ambele cazuri, se anulează o cantitate echivalentă de garanții de origine emise în conformitate cu articolul 19 . |
(3) Pentru a stabili ponderea de energie electrică din surse regenerabile în scopul alineatului (1), se folosește ponderea energiei electrice din surse regenerabile de energie din statul membru în care este furnizată energia electrică, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat , cu condiția să existe suficiente dovezi că energia electrică din surse regenerabile este suplimentară . Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unei metodologii, inclusiv o metodologie care să ajute statele membre să își fixeze un nivel de referință, față de care să dovedească adiționalitatea . |
Amendamentul 224
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Prin derogare de la primul paragraf, pentru a determina ponderea de energie electrică în sensul alineatului 1 în cazul energiei electrice obținute printr-o conexiune directă la o instalație de producere a energiei electrice din surse regenerabile și furnizate vehiculelor rutiere, energia electrică respectivă se consideră a fi în totalitate din surse regenerabile. În mod similar, energia electrică obținută prin contracte de achiziție de energie electrică pe termen lung pentru energia electrică din surse regenerabile se consideră a fi în totalitate din surse regenerabile. În orice caz, se anulează o cantitate echivalentă de garanții de origine emise în conformitate cu articolul 19. |
Amendamentul 225
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 3 – paragraful 3 – litera a – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică destinați transporturilor, fie direct, fie prin producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se poate utiliza fie ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile de energie din Uniune, fie ponderea energiei electrice din surse regenerabile de energie din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat. În ambele cazuri, se anulează o cantitate echivalentă de garanții de origine emise în conformitate cu articolul 19. |
atunci când energia electrică este folosită la producția de combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică destinați transporturilor, fie direct, fie prin producția de produse intermediare, pentru a stabili ponderea energiei din surse regenerabile se poate utiliza ponderea medie a energiei electrice din surse regenerabile de energie din țara de producție, măsurată cu doi ani înainte de anul vizat. Se anulează o cantitate echivalentă de garanții de origine emise în conformitate cu articolul 19. |
Amendamentul 226
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 4 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre instituie o bază de date care permite urmărirea combustibililor destinați transporturilor ce sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului stabilit la alineatul (1) litera (b) și impun operatorilor economici relevanți să introducă informații privind tranzacțiile realizate și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor eligibili, inclusiv emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la furnizorul de combustibili care introduce combustibilul pe piață. |
Comisia creează o bază de date a Uniunii care permite urmărirea combustibililor destinați transporturilor , inclusiv energia electrică, ce sunt eligibili pentru a fi luați în considerare la calculul numărătorului stabilit la alineatul (1) litera (b) . Statele membre impun operatorilor economici relevanți să introducă informații privind tranzacțiile realizate și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor eligibili, inclusiv emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, începând de la punctul lor de producție și până la furnizorul de combustibili care introduce combustibilul pe piață. |
Amendamentul 227
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 4 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Bazele de date naționale sunt interconectate, pentru a permite urmărirea tranzacțiilor cu combustibili dintre statele membre. Pentru a asigura compatibilitatea bazelor de date naționale, Comisia stabilește specificații tehnice privind conținutul și utilizarea lor, prin acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31. |
Comisia stabilește specificații tehnice privind conținutul și utilizarea lor, prin acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31. |
Amendamentul 228
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Statele membre raportează cu privire la informațiile agregate din bazele de date naționale , inclusiv cu privire la emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață al combustibililor, în conformitate cu anexa VII la Regulamentul [privind guvernanța]. |
(5) Statele membre raportează cu privire la informațiile agregate, inclusiv cu privire la emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață al combustibililor, în conformitate cu anexa VII la Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD) ]. Comisia publică anual informații agregate din baza de date. |
Amendamentul 229
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru a specifica mai în detaliu metodologia menționată la alineatul (3) litera (b) din prezentul articol, de stabilire a ponderii de biocombustibil rezultate din prelucrarea biomasei împreună cu combustibili fosili în cadrul unui proces comun, pentru a specifica metodologia de evaluare a reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră ale combustibililor lichizi și gazoși de origine nebiologică destinați transporturilor și ale combustibililor fosili pe bază de deșeuri și pentru a stabili reducerile minime de emisii de gaze cu efect de seră necesare pentru acești combustibili în scopul alineatului (1). |
(6) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 32 pentru completa prezenta directivă prin specificarea mai în detaliu metodologia menționată la alineatul (3) litera (b) din prezentul articol, de stabilire a ponderii de biocombustibil rezultate din prelucrarea biomasei împreună cu combustibili fosili în cadrul unui proces comun, pentru a specifica metodologia de evaluare a reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră ale combustibililor lichizi și gazoși de origine nebiologică din surse regenerabile și destinați transporturilor și ale combustibililor fosili cu emisii reduse de dioxid de carbon, care sunt generați din efluenții gazoși produși ca o consecință inevitabilă și neintenționată a fabricării sau producției de produse al căror scop este utilizarea comercială și/sau vânzarea, și pentru a stabili reducerile minime de emisii de gaze cu efect de seră necesare pentru acești combustibili în scopul alineatului (1) din prezentul articol . |
Amendamentul 230
Propunere de directivă
Articolul 25 – alineatul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
7. Până la 31 decembrie 2025, în contextul evaluării bienale a progreselor realizate în conformitate cu Regulamentul [privind guvernanța], Comisia evaluează dacă obligația stabilită la alineatul (1) stimulează efectiv inovarea și promovează reducerile de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor și dacă cerințele privind reducerile de gaze cu efect de seră aplicabile biocombustibililor și biogazelor sunt adecvate. Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere de modificare a obligației stabilite la alineatul (1). |
(7) Până la 31 decembrie 2025, în contextul evaluării bienale a progreselor realizate în conformitate cu Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD) ] Comisia evaluează dacă obligația stabilită la alineatul (1) stimulează efectiv inovarea și asigură reduceri de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor și dacă cerințele privind reducerile de gaze cu efect de seră aplicabile biocombustibililor și biogazelor sunt adecvate. Evaluarea analizează, de asemenea, dacă dispozițiile prezentului articol previn cu succes dubla contabilizare a energiei din surse regenerabile. Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere de modificare a obligației stabilite la alineatul (1). Obligațiile modificate păstrează cel puțin nivelurile care corespund capacității instalate sau aflate în curs de construcție în 2025 de producție a biocombustibililor avansați. |
Amendamentul 231
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . Energia produsă din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă este luată în considerare pentru scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul alineat numai în cazul în care sunt îndeplinite criteriile de durabilitate stabilite la alineatele (2)-(6) și criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (7): |
(1 ) Indiferent dacă materiile prime au fost cultivate pe teritoriul Uniunii sau în afara acestuia, energia produsă din biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă este luată în considerare pentru scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul alineat numai în cazul în care sunt îndeplinite criteriile de durabilitate stabilite la alineatele (2)-(6) și criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (7): |
Amendamentul 232
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 323
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Cu toate acestea, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri, altele decât reziduurile din agricultură, acvacultură, pescării și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (7) pentru a fi luate în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul alineat . Această dispoziție se aplică, de asemenea, deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate întâi într-un produs înainte de a fi prelucrate în biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. |
Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri, altele decât reziduurile din agricultură, acvacultură, pescării și silvicultură, trebuie să îndeplinească numai criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatul (7) pentru a fi luate în considerare în scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) de la prezentul alineat . Cu toate acestea, producția provenită din deșeuri și reziduuri care intră sub incidența Directiva 2008/98/CE este în conformitate cu principiul ierarhiei deșeurilor, astfel cum se prevede în Directiva 2008/98/CE. Această dispoziție se aplică, de asemenea, deșeurilor și reziduurilor care sunt prelucrate întâi într-un produs înainte de a fi prelucrate în biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. |
Amendamentul 234
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși din deșeuri și din reziduuri de pe terenurile agricole sunt luați în considerare în scopurile menționate la prezentul alineat literele (a), (b) și (c) numai dacă operatorii au luat măsuri pentru a evita impactul negativ asupra calității solului și a carbonului conținut în sol. Informațiile cu privire la aceste măsuri sunt raportate în temeiul articolului 27 alineatul (3). |
Amendamentul 235
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Combustibilii din biomasă vor trebui să îndeplinească criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) doar dacă sunt folosiți în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire sau combustibili, cu o capacitate de combustibil mai mare sau egală cu 20 MW în cazul combustibililor din biomasă solizi și cu o capacitate de energie electrică mai mare sau egală cu 0,5 MW în cazul combustibililor din biomasă gazoși. Statele membre pot aplica criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cazul instalațiilor cu o capacitate de combustibil mai mică. |
Combustibilii din biomasă vor trebui să îndeplinească criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la alineatele (2)-(7) doar dacă sunt folosiți în instalații care produc energie electrică, încălzire și răcire sau combustibili, cu o putere termică nominală totală mai mare sau egală cu 20 MW în cazul combustibililor din biomasă solizi și cu o capacitate termică nominală totală mai mare sau egală cu 2 MW în cazul combustibililor din biomasă gazoși. Statele membre pot aplica criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cazul instalațiilor cu o capacitate de combustibil mai mică. |
Amendamentul 236
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 2 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 237
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 2 – litera c – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 238
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 2 – litera c – punctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 239
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă agricolă care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri care în ianuarie 2008 erau turbării. |
(4) Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă agricolă care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri care în ianuarie 2008 erau turbării , cu excepția cazului în care se aduc dovezi verificabile că recoltarea și cultivarea acelor materii prime nu implică asanarea unor porțiuni de sol neasanate anterior . |
Amendamentul 240
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||
5. Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă forestieră care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) îndeplinesc următoarele cerințe pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza o producție de biomasă forestieră nedurabilă: |
(5) Biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă forestieră care sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) îndeplinesc următoarele cerințe pentru a reduce la minimum riscul de a utiliza o producție de biomasă forestieră nedurabilă: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amendamentul 241
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 6 – paragraful 1 – punctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 242
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 6 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Atunci când dovezile menționate la primul paragraf nu sunt disponibile, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă forestieră sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) dacă la nivel de exploatație forestieră sunt instituite sisteme de management care să asigure faptul că nivelurile stocurilor și absorbanților de carbon din pădure sunt menținute. |
Atunci când dovezile menționate la primul paragraf nu sunt disponibile, biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă produși pe bază de biomasă forestieră sunt luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) dacă la nivelul bazei de aprovizionare sunt instituite sisteme de management care să asigure faptul că nivelurile stocurilor și absorbanților de carbon din pădure sunt menținute sau mărite . |
Amendamentul 243
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 6 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Comisia poate stabili dovezile operaționale pentru demonstrarea respectării cerințelor stabilite la alineatele (5) și (6), prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2). |
Până la 1 ianuarie 2021, Comisia stabilește dovezile operaționale pentru demonstrarea respectării cerințelor stabilite la alineatele (5) și (6), prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2). |
Amendamentul 244
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 6 – paragraful 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Până la 31 decembrie 2023, Comisia evaluează, pe baza datelor disponibile, dacă criteriile stabilite la alineatele (5) și (6) reduc efectiv riscul de utilizare a biomasei forestiere nedurabile și abordează cerințele LULUCF. Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere de modificare a cerințelor stabilite la alineatele (5) și (6). |
Până la 31 decembrie 2023, Comisia evaluează, în strânsă colaborare cu statele membre și pe baza datelor disponibile, dacă criteriile stabilite la alineatele (5) și (6) reduc efectiv riscul de utilizare a biomasei forestiere nedurabile și abordează cerințele LULUCF. Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere de modificare a cerințelor stabilite la alineatele (5) și (6) pentru perioada de după 2030 . |
Amendamentul 245
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 7 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 246
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 7 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 247
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 7 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 248
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 7 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 249
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 7 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Statele membre pot stabili reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră mai mari decât cele prevăzute la prezentul alineat. |
Amendamentele 297 și 356
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 8 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Energia electrică pe bază de combustibili din biomasă produsă în instalații cu o capacitate de combustibil mai mare sau egală cu 20 MW este luată în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) doar dacă este produsă prin aplicarea tehnologiei de cogenerare de înaltă eficiență definite la articolul 2 punctul 34 din Directiva 2012/27/UE. În scopul alineatului (1) literele (a) și (b), prezenta dispoziție se aplică numai instalațiilor care intră în funcțiune după [3 ani de la data adoptării prezentei directive]. În scopul alineatului (1) litera (c), prezenta dispoziție nu aduce atingere sprijinului public acordat în temeiul schemelor aprobate până la [ 3 ani de la data adoptării prezentei directive]. |
Energia electrică pe bază de combustibili din biomasă produsă în instalații cu o capacitate de combustibil mai mare sau egală cu 20 MW este luată în considerare în scopurile menționate la prezentul articol alineatul (1) literele (a), (b) și (c) doar dacă este produsă prin aplicarea tehnologiei de cogenerare de înaltă eficiență definite la articolul 2 punctul 34 din Directiva 2012/27/UE sau dacă este produsă în instalații care generează exclusiv energie electrică și care au o eficiență electrică netă de cel puțin 40 % și nu folosesc combustibili fosili . În scopul prezentului articol alineatul (1) literele (a) și (b), prezenta dispoziție se aplică numai instalațiilor care intră în funcțiune după [ trei ani de la data adoptării prezentei directive]. În scopul prezentului articol alineatul (1) litera (c), prezenta dispoziție nu aduce atingere sprijinului public acordat în temeiul schemelor aprobate până la [ un an de la data adoptării prezentei directive]. |
Amendamentul 251
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 8 – paragraful 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Primul paragraf nu se aplică energiei electrice din instalații care nu sunt obligate să aplice tehnologia de cogenerare de înaltă eficiență în temeiul articolului 14 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1a) , cu condiția ca respectivele instalații să utilizeze în mod exclusiv combustibili produși din biomasă din reziduuri în condiții normale de funcționare. |
Amendamentul 252
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 8 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(8a) Până la … [2 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive] și din doi în doi ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, un raport privind impactul și beneficiile biocombustibililor consumați în Uniune, inclusiv asupra producției de alimente, de furaje și de alte materiale, asupra durabilității economice, sociale și a mediului în Uniune și în țările terțe. |
Amendamentul 253
Propunere de directivă
Articolul 26 – alineatul 8 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(8b) Prin derogare de la prezentul articol alineatele (1) – (8a), luând în considerare trăsăturile speciale ale regiunilor ultraperiferice, astfel cum sunt prevăzute la articolul 349 din TFUE, articolul 26 din prezenta directivă nu se aplică acestor regiuni. Până la … [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia prezintă Parlamentului și Consiliului o propunere legislativă de stabilire a criteriilor pentru regiunile ultraperiferice legate de sustenabilitatea emisiilor de gaze cu efect de seră și de reducerea lor. Aceste criterii iau în considerare caracteristicile locale specifice. În special, regiunile ultraperiferice ar trebui să poată utiliza întregul potențial al resurselor lor, cu respectarea unor criterii stricte de durabilitate, pentru a crește producția de energie din surse regenerabile și pentru a-și spori independența energetică. |
Amendamentul 255
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 256
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Pentru a facilita comerțul transfrontalier și furnizarea de informații consumatorilor, garanțiile de origine pentru energia din surse regenerabile introdusă în rețea conțin informații referitoare la criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, așa cum sunt definite la articolul 26 alineatele (2)-(7) și pot face obiectul unui transfer separat. |
Amendamentul 257
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 258
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Statele membre iau măsuri pentru a se asigura că operatorii economici prezintă informații fiabile cu privire la respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 26 alineatele (2)-(7) și că pun la dispoziția statelor membre, la cerere, datele care au fost utilizate pentru elaborarea informațiilor. Statele membre impun operatorilor economici să ia măsuri pentru elaborarea unui standard corespunzător de audit independent al informațiilor prezentate și să prezinte dovezi că au făcut acest lucru . Auditul verifică dacă sistemele utilizate de operatorii economici sunt precise, fiabile și protejate împotriva fraudelor . Auditul evaluează frecvența și metodologia prelevării de probe și soliditatea datelor. |
(3) Statele membre iau măsuri pentru a se asigura că operatorii economici prezintă informații fiabile cu privire la respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la articolul 26 alineatele (2)-(7) și că pun la dispoziția statelor membre, la cerere, datele care au fost utilizate pentru elaborarea informațiilor. Statele membre impun operatorilor economici să ia măsuri pentru elaborarea unui standard corespunzător de audit independent al informațiilor prezentate și să prezinte dovezi că au făcut acest lucru. Auditul verifică dacă sistemele utilizate de operatorii economici sunt precise, fiabile și protejate împotriva fraudelor , inclusiv verificarea pentru a garanta că materialele nu sunt modificate sau eliminate în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să poată deveni deșeu sau reziduu în conformitate cu articolul 26 alineatele (2) – (7) . Auditul evaluează frecvența și metodologia prelevării de probe și soliditatea datelor. |
Amendamentul 259
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 3 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Obligațiile prevăzute la prezentul alineat se aplică indiferent dacă biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă sunt produși în interiorul Uniunii sau importați. |
Obligațiile prevăzute la prezentul alineat se aplică indiferent dacă biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă sunt produși în interiorul Uniunii sau importați. Se pun la dispoziția consumatorilor informațiile referitoare la originea geografică a biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă. |
Amendamentul 260
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a produselor obținute din biomasă să conțină date exacte în sensul articolului 26 alineatul (7) și/sau să demonstreze că loturile de biocombustibili, de biolichide sau de combustibili din biomasă respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 26 alineatele (2), (3), (4), (5) și (6) și/sau ca nicio materie să nu fie modificată sau eliminată în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să fie acoperită de anexa IX. Atunci când demonstrează că cerințele stabilite la articolul 26 alineatele (5) și (6) pentru biomasa forestieră sunt îndeplinite, operatorii pot decide să furnizeze direct dovezile necesare la nivel de exploatație forestieră . Comisia poate recunoaște, de asemenea, zonele de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, protejate și recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, în sensul articolului 26 alineatul (2) litera (b) punctul (ii). |
(4) Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a produselor obținute din biomasă să conțină date exacte în sensul articolului 26 alineatul (7) și/sau să demonstreze că loturile de biocombustibili, de biolichide sau de combustibili din biomasă respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 26 alineatele (2), (3), (4), (5) și (6) și/sau ca nicio materie să nu fie modificată sau eliminată în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să fie acoperită de anexa IX. Atunci când demonstrează că cerințele stabilite la articolul 26 alineatele (5) și (6) pentru biomasa forestieră sunt îndeplinite, operatorii pot decide să furnizeze direct dovezile necesare la nivelul bazei de aprovizionare . Comisia poate recunoaște, de asemenea, zonele de protecție a ecosistemelor sau a speciilor rare, amenințate sau pe cale de dispariție, protejate și recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, în sensul articolului 26 alineatul (2) litera (b) punctul (ii). |
Amendamentul 261
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 5 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Pentru a se asigura faptul că respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră este verificată într-un mod eficient și armonizat și în special pentru prevenirea fraudelor, Comisia poate să specifice norme de punere în aplicare detaliate, inclusiv standarde adecvate de fiabilitate, de transparență și de audit independent și să impună ca toate sistemele voluntare să aplice standardele respective. Atunci când specifică aceste standarde, Comisia acordă o atenție deosebită necesității de a reduce la minimum sarcina administrativă. Aceasta se realizează prin intermediul actelor de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (3). Actele respective stabilesc un calendar în limitele căruia sistemele voluntare trebuie să pună în aplicare standardele. Comisia poate abroga deciziile de recunoaștere a unor sisteme voluntare în cazul în care sistemele respective nu pun în aplicare standardele respective în termenul prevăzut. |
Pentru a se asigura faptul că respectarea criteriilor de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră este verificată într-un mod eficient și armonizat și în special pentru prevenirea fraudelor, Comisia poate să specifice norme de punere în aplicare detaliate, inclusiv standarde adecvate de fiabilitate, de transparență și de audit independent și să impună ca toate sistemele voluntare să aplice standardele respective. Atunci când specifică aceste standarde, Comisia acordă o atenție deosebită necesității de a reduce la minimum sarcina administrativă. Aceasta se realizează prin intermediul actelor de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (3). Actele respective stabilesc un calendar în limitele căruia sistemele voluntare trebuie să pună în aplicare standardele. Comisia poate abroga deciziile de recunoaștere a unor sisteme voluntare în cazul în care sistemele respective nu pun în aplicare standardele respective în termenul prevăzut. În cazul în care un stat membru invocă un motiv de îngrijorare în ceea ce privește funcționarea unui sistem voluntar, Comisia investighează chestiunea și ia măsurile corespunzătoare. |
Amendamentul 262
Propunere de directivă
Articolul 27 – alineatul 7 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(7a) Comisia poate verifica, în orice moment, fiabilitatea informațiilor legate de respectarea criteriilor de durabilitate sau de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prezentate de operatorii economici care își desfășoară activitatea pe piața Uniunii sau la cererea unui stat membru. |
Amendamentul 263
Propunere de directivă
Articolul 28 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Materiile prime a căror producție a condus la schimbarea directă a utilizării terenurilor, cum ar fi o schimbare de la una dintre următoarele categorii utilizate de IPCC: terenuri forestiere, pășuni, zone umede, așezări sau alte tipuri de terenuri, la terenuri cultivate sau terenuri cu culturi perene și unde valoarea emisiilor în legătură cu schimbarea directă a utilizării terenurilor (el) este calculată în conformitate cu anexa V partea C punctul 7, sunt considerate ca având emisii estimate în legătură cu schimbarea indirectă a utilizării terenurilor egale cu zero. |
Amendamentul 264
Propunere de directivă
Articolul 28 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Statele membre pot prezenta Comisiei rapoarte care includ informații privind emisiile tipice de gaze cu efect de seră în urma cultivării de materii prime agricole aferente zonelor de pe teritoriul lor care sunt clasificate ca nivel 2 în nomenclatorul unităților teritoriale de statistică („NUTS”) sau la un nivel NUTS de detaliere superior în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului. Rapoartele sunt însoțite de o descriere a metodei și a surselor de date folosite pentru a calcula nivelul emisiilor. Metoda respectivă ia în considerare caracteristicile solului, clima și randamentul preconizat de materii prime . |
(2) Statele membre pot prezenta Comisiei rapoarte care includ informații privind emisiile tipice de gaze cu efect de seră în urma cultivării de materii prime agricole sau forestiere aferente zonelor de pe teritoriul lor care sunt clasificate ca nivel 2 în nomenclatorul unităților teritoriale de statistică („NUTS”) sau la un nivel NUTS de detaliere superior în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului. Rapoartele sunt însoțite de o descriere a metodei și a surselor de date folosite pentru a calcula nivelul emisiilor. Metoda respectivă ia în considerare caracteristicile solului, clima și randamentul preconizat de materii prime. |
Amendamentul 265
Propunere de directivă
Articolul 28 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Comisia poate decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2), ca rapoartele menționate la alineatele (2) și (3) din prezentul articol să conțină date exacte în scopul măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu cultivarea de materii prime de biomasă agricolă produse în mod tradițional în zonele incluse în aceste rapoarte în sensul articolului 26 alineatul (7). Prin urmare, aceste date pot fi folosite în locul valorilor implicite detaliate pentru cultivare stabilite în anexa V partea D sau E pentru biocombustibili și biolichide și în anexa VI partea C pentru combustibilii din biomasă. |
(4) Comisia poate decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2), ca rapoartele menționate la alineatele (2) și (3) din prezentul articol să conțină date exacte în scopul măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu cultivarea de materii prime de biomasă agricolă și forestieră produse în mod tradițional în zonele incluse în aceste rapoarte în sensul articolului 26 alineatul (7). Prin urmare, aceste date pot fi folosite în locul valorilor implicite detaliate pentru cultivare stabilite în anexa V partea D sau E pentru biocombustibili și biolichide și în anexa VI partea C pentru combustibilii din biomasă. |
Amendamentul 266
Propunere de directivă
Articolul 28 – alineatul 5 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Comisia revizuiește în permanență anexa V și anexa VI în vederea adăugării sau a revizuirii, atunci când se justifică, a unor valori pentru filierele de producție a biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă . În cadrul acestei revizuiri se analizează, de asemenea, oportunitatea modificării metodologiei prezentate în anexa V partea C și în anexa VI partea B. |
Comisia revizuiește în permanență anexa V și anexa VI în vederea adăugării sau a revizuirii, atunci când se justifică, a unor valori pentru filierele de producție a biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă pe baza celor mai recente evoluții tehnologice și dovezi științifice . În cadrul acestei revizuiri se analizează, de asemenea, oportunitatea modificării metodologiei prezentate în anexa V partea C și în anexa VI partea B. |
Amendamentul 267
Propunere de directivă
Articolul 30 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Comisia monitorizează originea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă consumați în Uniune, precum și impactul pe care producția acestora o are asupra destinației terenurilor, inclusiv impactul deplasării, în Uniune și în principalele țări terțe furnizoare. Monitorizarea se bazează pe planurile energetice și climatice naționale integrate și pe rapoartele intermediare aferente ale statelor membre, impuse de articolele 3, 15 și 18 din Regulamentul [privind guvernanța], precum și pe cele ale țărilor terțe relevante, ale organizațiilor interguvernamentale, pe studiile științifice din domeniu și pe orice alte informații pertinente. De asemenea, Comisia monitorizează modificările prețurilor materiilor prime asociate cu utilizarea biomasei pentru energie, precum și eventualele efecte pozitive și negative asociate asupra securității alimentare. |
(1) Comisia monitorizează originea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă consumați în Uniune, precum și impactul pe care producția de energie regenerabilă din aceștia și din alte surse o are asupra destinației terenurilor, inclusiv impactul deplasării, în Uniune și în țările terțe furnizoare. Monitorizarea se bazează pe planurile energetice și climatice naționale integrate și pe rapoartele intermediare aferente ale statelor membre, impuse de articolele 3, 15 și 18 din Regulamentul … al Parlamentului European și al Consiliului [privind guvernanța uniunii energetice, 2016/0375(COD) ], precum și pe cele ale țărilor terțe relevante, ale organizațiilor interguvernamentale, pe studiile științifice din domeniu , pe datele provenite de la sateliți și pe orice alte informații pertinente. De asemenea, Comisia monitorizează modificările prețurilor materiilor prime asociate cu utilizarea biomasei pentru energie, precum și eventualele efecte pozitive și negative asociate asupra securității alimentare și asupra utilizărilor concurente ale materialelor. |
Amendamentul 268
Propunere de directivă
Articolul 32 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 7 alineatele (5) și (6), la articolul 19 alineatele (11) și (14), la articolul 25 alineatul (6) și la articolul 28 alineatul (5) se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 1 ianuarie 2021 . |
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 7 alineatele ( 3), ( 5) și (6), la articolul 19 alineatele (11) și (14), la articolul 25 alineatul (6) și la articolul 28 alineatul (5) se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 1 ianuarie 2021. |
Amendamentul 269
Propunere de directivă
Articolul 32 – alineatul 3 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatele (5) și (6), la articolul 19 alineatele (11) și (14), la articolul 25 alineatul (6) și la articolul 28 alineatul (5) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare. |
Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatele ( 3), ( 5) și (6), la articolul 19 alineatele (11) și (14), la articolul 25 alineatul (6) și la articolul 28 alineatul (5) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare. |
Amendamentul 270
Propunere de directivă
Anexa I a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 271
Propunere de directivă
Anexa V – Partea C – punctul 3 – litera a – formulă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
REDUCERE = (E F(t) – E B /E F(t)) |
REDUCERE = (E F(t) – E B) /E F(t) |
Amendamentul 272
Propunere de directivă
Anexa V – Partea C – punctul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 319
Propunere de directivă
Anexa VI – partea B – punctul 3 – litera a – formula 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
REDUCERE = (E-F(t) – EB(t)/ E-F (t) |
REDUCERE = (E-F(t) – EB(t))/ E-F (t) |
Amendamentul 273
Propunere de directivă
Anexa VII – punctul 1 – paragraful 2 – liniuța 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 274
Propunere de directivă
Anexa IX – Partea A – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentele 284 și 311
Propunere de directivă
Anexa IX – Partea B – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 312
Propunere de directivă
Anexa X – partea A
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Partea A: […] |
eliminat |
(1) Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0392/2017).
(12) „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” (COM/2014/015 final).
(1a) Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).
(17) Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).
(17) Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).
(18) JO L 198, 20.7.2006, p. 18.
(18) JO L 198, 20.7.2006, p. 18.
(21) Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).
(21) Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).
(1a) Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/341 |
P8_TA(2018)0010
Eficiența energetică ***I
Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 ianuarie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2018/C 458/16)
Amendamentul 1
Propunere de directivă
Considerentul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 2
Propunere de directivă
Considerentul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 3
Propunere de directivă
Considerentul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de directivă
Considerentul 2 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de directivă
Considerentul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 102
Propunere de directivă
Considerentul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 7
Propunere de directivă
Considerentul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 8
Propunere de directivă
Considerentul 4 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 9
Propunere de directivă
Considerentul 4 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de directivă
Considerentul 4 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de directivă
Considerentul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de directivă
Considerentul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 13
Propunere de directivă
Considerentul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 14
Propunere de directivă
Considerentul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 15
Propunere de directivă
Considerentul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 16
Propunere de directivă
Considerentul 9 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 17
Propunere de directivă
Considerentul 10
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de directivă
Considerentul 10 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 19
Propunere de directivă
Considerentul 10 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 20
Propunere de directivă
Considerentul 10 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de directivă
Considerentul 10 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 22
Propunere de directivă
Considerentul 12
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 23
Propunere de directivă
Considerentul 12 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de directivă
Considerentul 12 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 25
Propunere de directivă
Considerentul 12 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 26
Propunere de directivă
Considerentul 12 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 27
Propunere de directivă
Considerentul 12 e (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 28
Propunere de directivă
Considerentul 13
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 29
Propunere de directivă
Considerentul 13 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 30
Propunere de directivă
Considerentul 13 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 31
Propunere de directivă
Considerentul 13 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 32
Propunere de directivă
Considerentul 14
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 33
Propunere de directivă
Considerentul 14 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 34
Propunere de directivă
Considerentul 14 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 36
Propunere de directivă
Considerentul 15 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 37
Propunere de directivă
Considerentul 16
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 38
Propunere de directivă
Considerentul 16 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 39
Propunere de directivă
Considerentul 16 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 40
Propunere de directivă
Considerentul 17
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 41
Propunere de directivă
Considerentul 18
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 42
Propunere de directivă
Considerentul 19 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 43
Propunere de directivă
Considerentul 19 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentele 110/rev și 100
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1
Directiva 2012/27/UE
Articolul 1 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Prezenta directivă stabilește un cadru comun de măsuri pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii, pentru a asigura atingerea obiectivelor principale ale Uniunii de 20 % pentru anul 2020 și a obiectivelor sale principale obligatorii de 30 % pentru anul 2030 în ceea ce privește eficiența energetică și deschide calea pentru viitoare creșteri ale eficienței energetice după aceste date . Prezenta directivă stabilește norme menite să elimine obstacolele existente pe piața energiei și să depășească deficiențele pieței care împiedică eficiența în ceea ce privește aprovizionarea și utilizarea energiei și prevede stabilirea de obiective și contribuții naționale orientative în materie de eficiență energetică pentru 2020 și pentru 2030. |
(1) Prezenta directivă stabilește un cadru comun de măsuri pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii, prin punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică pe primul loc” pe parcursul întregului lanț energetic, incluzând producerea, transportul, distribuția și utilizarea finală a energiei, pentru a asigura atingerea obiectivelor principale ale Uniunii de 20 % pentru anul 2020 și a obiectivelor sale principale obligatorii de minimum 35 % pentru anul 2030 în ceea ce privește eficiența energetică și deschide calea pentru creșteri viitoare ale eficienței energetice după 2030, în conformitate cu obiectivele pe termen lung ale Uniunii privind energia și clima pentru 2050 și cu Acordul de la Paris . Prezenta directivă stabilește norme menite să elimine obstacolele existente pe piața energiei și să depășească deficiențele pieței care împiedică eficiența în ceea ce privește aprovizionarea cu energie și utilizarea acesteia și prevede stabilirea de obiective naționale orientative în materie de eficiență energetică pentru 2020 și de obiective naționale în materie de eficiență energetică pentru 2030. |
Amendamentul 46
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1
Directiva 2012/27/UE
Articolul 1 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Prezenta directivă contribuie la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică pe primul loc” și garantează că eficiența energetică și reacția din partea cererii pot concura în condiții de egalitate cu capacitatea de producție. Eficiența energetică trebuie luată în considerare ori de câte ori se iau decizii financiare sau de planificare relevante pentru sistemul energetic. |
Amendamentul 47
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1
Directiva 2012/27/UE
Articolul 1 – alineatul 1 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1b) Pentru a mobiliza finanțarea privată pentru măsurile de eficiență energetică și reabilitările energetice, Comisia lansează un dialog atât cu instituțiile financiare publice, cât și cu cele private pentru a cartografia potențialele mecanisme politice. Dat fiind marele potențial de îmbunătățire a eficienței energetice în sectorul construcțiilor, se iau în considerare în mod special investițiile în respectivul sector, punând accentul în principal pe clădirile rezidențiale cu gospodării cu venituri reduse, expuse riscului de sărăcie energetică. În plus, pentru a face investițiile în proiecte de eficiență energetică mai interesante din punct de vedere financiar și mai fezabile pentru investitori, Comisia analizează modalitățile de a integra proiectele mici în cele mai mari. Comisia furnizează orientări statelor membre cu privire la modalitatea de deblocare a investițiilor private până la 1 ianuarie 2019. |
Amendamentul 51
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2
Directiva 2012/27/UE
Articolul 3 – alineatele 1, 2 și 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||
„Articolul 3 |
„Articolul 3 |
||||||||
Obiective privind eficiența energetică |
Obiective privind eficiența energetică |
||||||||
1. Fiecare stat membru stabilește un obiectiv național orientativ în materie de eficiență energetică pentru 2020, bazat fie pe consumul de energie primară sau pe consumul de energie finală, fie pe economiile de energie primară sau finală, fie pe intensitatea energetică. Statele membre notifică aceste obiective Comisiei în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) și cu anexa XIV partea 1. Cu ocazia acestei notificări, statele membre exprimă aceste obiective, de asemenea, ca nivel absolut al consumului de energie primară și al consumului de energie finală în 2020 și explică în ce fel și pe baza căror date a fost realizat acest calcul. |
(1) Fiecare stat membru stabilește un obiectiv național orientativ în materie de eficiență energetică pentru 2020, bazat fie pe consumul de energie primară sau pe consumul de energie finală, fie pe economiile de energie primară sau finală, fie pe intensitatea energetică. Statele membre notifică aceste obiective Comisiei în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) și cu anexa XIV partea 1. Cu ocazia acestei notificări, statele membre exprimă aceste obiective, de asemenea, ca nivel absolut al consumului de energie primară și al consumului de energie finală în 2020 și explică în ce fel și pe baza căror date a fost realizat acest calcul. |
||||||||
Atunci când stabilesc aceste obiective, statele membre țin seama de: |
Atunci când stabilesc aceste obiective, statele membre țin seama de: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Atunci când stabilesc aceste obiective, statele membre pot ține cont, de asemenea, de circumstanțele naționale care afectează consumul de energie primară, de exemplu: |
Atunci când stabilesc aceste obiective, statele membre pot ține cont, de asemenea, de circumstanțele naționale care afectează consumul de energie primară, de exemplu: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
2. Până la 30 iunie 2014, Comisia evaluează progresele înregistrate și dacă este probabil ca Uniunea să atingă un consum de energie de maximum 1 483 Mtep de energie primară și de maximum 1 086 Mtep de energie finală în 2020. |
(2) Până la 30 iunie 2014, Comisia evaluează progresele înregistrate și dacă este probabil ca Uniunea să atingă un consum de energie de maximum 1 483 Mtep de energie primară și /sau de maximum 1 086 Mtep de energie finală în 2020. |
||||||||
3. Atunci când realizează analiza menționată la alineatul (2), Comisia: |
(3) Atunci când realizează analiza menționată la alineatul (2), Comisia: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amendamentul 101
Propunere de directivă
Articolul 1 – punctul 2
Directiva 2012/27/UE
Articolul 3 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Fiecare stat membru stabilește contribuții orientative privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivului Uniunii pentru 2030 menționat la articolul 1 alineatul (1), în conformitate cu articolele [4] și [6] din Regulamentul (UE) XX/20XX [guvernanța uniunii energetice]. Atunci când stabilesc contribuțiile respective, statele membre țin seama de faptul că, în 2030, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 321 Mtep de energie primară și de maximum 987 Mtep de energie finală. Statele membre notifică aceste contribuții Comisiei, în cadrul planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, conform procedurii în temeiul articolelor [3] și [7]-[11] din Regulamentul (UE) XX/20XX [guvernanța uniunii energetice]. |
4. Fiecare stat membru stabilește obiective orientative privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivului Uniunii pentru 2030 menționat la articolul 1 alineatul (1) și în conformitate cu articolele [4] și [6] din Regulamentul (UE) XX/20XX [guvernanța uniunii energetice]. Atunci când stabilesc contribuțiile respective, statele membre țin seama de faptul că, în 2030, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 321 Mtep de energie primară și de maximum 987 Mtep de energie finală. Statele membre notifică aceste contribuții Comisiei, în cadrul planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, conform procedurii în temeiul articolelor [3] și [7]-[11] din Regulamentul (UE) XX/20XX [guvernanța uniunii energetice]. |
Amendamentele 54, 105, și 107
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
„Articolul 7 |
„Articolul 7 |
||||
Obligația privind economiile de energie |
Obligația privind economiile de energie |
||||
1. Statele membre realizează economii de energie cumulative la nivelul utilizării finale cel puțin echivalente cu: |
(1) Statele membre realizează economii de energie cumulative la nivelul utilizării finale cel puțin echivalente cu: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Statele membre continuă să realizeze noi economii anuale de 1,5 % pe perioade de câte zece ani după 2030, cu excepția cazului în care revizuirile efectuate de Comisie până în 2027 și la fiecare 10 ani după aceea concluzionează că nu este necesară îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Uniunii privind energia și clima pentru 2050. |
Statele membre continuă să realizeze noi economii anuale de 1,5 % pe perioade de câte zece ani după 2030, cu excepția cazului în care revizuirile efectuate de Comisie până în 2027 și la fiecare 10 ani după aceea concluzionează că nu este necesară îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Uniunii privind energia și clima pentru 2050. |
||||
|
Economiile realizate în fiecare perioadă se bazează în mod cumulativ pe economiile care trebuie efectuate în perioada (perioadele) anterioară (anterioare). În cazul în care măsurile de politică, programele și/sau acțiunile individuale anterioare nu mai generează economii, pierderea acestor economii este luată în considerare la calcularea valorii globale a economiilor care trebuie realizate la sfârșitul fiecărei perioade și este înlocuită cu noi economii. |
||||
În sensul literei (b) și fără a aduce atingere alineatelor (2) și (3), statele membre pot lua în calcul numai economiile de energie care rezultă în urma noilor măsuri de politică introduse după 31 decembrie 2020 sau a măsurilor de politică introduse în perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2020 , cu condiția să se poată demonstra că măsurile respective duc la acțiuni individuale întreprinse după 31 decembrie 2020 și la realizarea de economii. |
Economiile necesare pentru perioada menționată la litera (b) sunt cumulative și suplimentare față de economiile necesare pentru perioada menționată la litera (a). În acest sens și fără a aduce atingere alineatelor (2) și (3), statele membre pot lua în calcul economiile de energie care rezultă în urma noilor măsuri de politică introduse după 31 decembrie 2020 sau a unor măsuri de politică anterioare , cu condiția să se poată demonstra că măsurile respective duc la noi acțiuni individuale întreprinse după 31 decembrie 2020 și la realizarea de economii. Statele membre pot, de asemenea, să ia în calcul economiile în urma acțiunilor care sunt întreprinse în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca acestea să continue să genereze economii de energie verificabile după 2020. |
||||
Volumul vânzărilor de energie utilizată în transporturi poate fi exclus parțial sau integral din aceste calcule. |
Numai în scopul perioadei menționate la litera (a), volumul vânzărilor de energie utilizată în transporturi poate fi exclus parțial sau integral din aceste calcule. Vânzările de energie utilizată în transport sunt incluse integral în calculele pentru perioada menționată la litera (b) și perioada ulterioară. |
||||
Statele membre decid modul în care se eșalonează cantitatea calculată de economii noi pe fiecare dintre perioadele menționate la literele (a) și (b), atât timp cât economiile cumulate totale necesare au fost realizate până la finalul fiecărei perioade. |
Statele membre decid modul în care se eșalonează cantitatea calculată de economii noi pe fiecare dintre perioadele menționate la literele (a) și (b), atât timp cât economiile cumulate totale necesare au fost realizate până la finalul fiecărei perioade. |
||||
2. Fiecare stat membru poate, sub rezerva alineatului (3): |
(2) Fiecare stat membru poate, sub rezerva alineatului (3): |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Toate opțiunile selectate conform alineatului (2), cumulate, trebuie să conducă la economii de energie de maximum 25 % din cantitatea de economii de energie menționată la alineatul (1). Statele membre aplică și calculează efectul opțiunilor selectate pentru perioadele menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) separat: |
(3) Toate opțiunile selectate conform alineatului (2), cumulate, trebuie să conducă la economii de energie de maximum 25 % din cantitatea de economii de energie menționată la alineatul (1). Statele membre aplică și calculează efectul opțiunilor selectate pentru perioadele menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) separat: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. Economiile de energie realizate după 31 decembrie 2020 nu pot fi luate în calcul pentru cantitatea economiilor cumulative necesară pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. |
(4) Economiile de energie realizate după 31 decembrie 2020 nu pot fi luate în calcul pentru cantitatea economiilor cumulative necesară pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. |
||||
5. Statele membre se asigură că economiile rezultate în urma măsurilor de politică menționate la articolele 7a și 7b și la articolul 20 alineatul (6) sunt calculate în conformitate cu anexa V. |
(5) Statele membre se asigură că economiile rezultate în urma măsurilor de politică menționate la articolele 7a și 7b și la articolul 20 alineatul (6) sunt calculate în conformitate cu anexa V. |
||||
6. Statele membre obțin cantitatea de economii necesară conform alineatului (1) fie prin stabilirea unei scheme de obligații în materie de eficiență energetică, menționată la articolul 7a, fie prin adoptarea măsurilor alternative menționate la articolul 7b. Statele membre pot realiza o combinație între o schemă de obligații în materie de eficiență energetică și măsuri de politică alternative. |
(6) Statele membre obțin cantitatea de economii necesară conform alineatului (1) fie prin stabilirea unei scheme de obligații în materie de eficiență energetică, menționată la articolul 7a, fie prin adoptarea măsurilor alternative menționate la articolul 7b. Statele membre pot realiza o combinație între o schemă de obligații în materie de eficiență energetică și măsuri de politică alternative. |
||||
7. Statele membre demonstrează că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie.”. |
(7) Statele membre demonstrează că, în situația în care există o suprapunere a impactului măsurilor de politică sau a impactului acțiunilor individuale, nu se face o contabilizare dublă a economiilor de energie.”. |
Amendamentul 55
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a atinge cantitatea de economii necesară conform articolului 7 alineatul (1) printr-o schemă de obligații în materie de eficiență energetică, ele se asigură că părțile obligate menționate la alineatul (2) care activează pe teritoriul fiecărui stat membru îndeplinesc, fără a aduce atingere articolului 7 alineatul (2), cerința privind economiile cumulative de energie la nivelul utilizării finale stabilită la articolul 7 alineatul (1). |
(1) În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a atinge cantitatea de economii necesară conform articolului 7 alineatul (1) printr-o schemă de obligații în materie de eficiență energetică, ele se asigură că părțile obligate menționate la alineatul (2) care activează pe teritoriul fiecărui stat membru îndeplinesc, fără a aduce atingere articolului 7 alineatul (2), cerința privind economiile cumulative de energie la nivelul utilizării finale stabilită la articolul 7 alineatul (1) sau permit părților obligate să contribuie anual la Fondul național pentru eficiență energetică, în conformitate cu articolul 20 alineatul (6) . |
Amendamentul 56
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Statele membre desemnează, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, părțile obligate din rândul distribuitorilor de energie și/sau al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei care activează pe teritoriul lor și pot include distribuitorii de combustibil pentru transport sau comercianții care vând cu amănuntul combustibil pentru transport, care activează pe teritoriul lor. Cantitatea de economii de energie necesară pentru îndeplinirea obligației se realizează de părțile obligate din rândul clienților finali, desemnate de statul membru, în mod independent de calculul realizat în temeiul articolului 7 alineatul (1) sau, dacă statele membre decid astfel, prin intermediul economiilor certificate provenind de la alte părți, conform descrierii de la alineatul (5) litera (b). |
(2) Statele membre desemnează, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, părțile obligate din rândul distribuitorilor de energie, al societăților de vânzare cu amănuntul a energiei , al distribuitorilor de combustibil pentru transport și al comercianților care vând cu amănuntul combustibil pentru transport, care activează pe teritoriul lor. Cantitatea de economii de energie necesară pentru îndeplinirea obligației se realizează de părțile obligate din rândul clienților finali, desemnate de statul membru, în mod independent de calculul realizat în temeiul articolului 7 alineatul (1) sau, dacă statele membre decid astfel, prin intermediul economiilor certificate provenind de la alte părți, conform descrierii de la alineatul (5) litera (b). |
Amendamentul 57
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) Atunci când societățile de vânzare cu amănuntul a energiei sunt desemnate ca părți obligate în conformitate cu alineatul (2), statele membre se asigură că, la îndeplinirea obligației care le revine, aceste societăți nu creează bariere pentru consumatorii care doresc să schimbe furnizorul. |
Amendamentul 59
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 5 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 60
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 5 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 61
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 5 – litera cb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 62
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 5 – litera cc (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 63
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 5 – litera cd (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 65
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 5 – litera cf (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 66
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(6a) Ca parte a planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, statele membre informează Comisia în ceea ce privește măsurile lor de politică în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (c). Impactul acestor măsuri este calculat și inclus în aceste planuri. Calculul utilizat de statele membre se bazează pe criterii obiective, nediscriminatorii, care urmează să fie elaborate în consultare cu Comisia până la 1 ianuarie 2019. |
Amendamentul 67
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a realiza economiile necesare conform articolului 7 alineatul (1) prin măsuri de politică alternative, ele se asigură că economiile de energie necesare conform articolului 7 alineatul (1) sunt realizate în rândul clienților finali. |
(1) În cazul în care statele membre decid să își îndeplinească obligațiile de a realiza economiile necesare conform articolului 7 alineatul (1) prin măsuri de politică alternative, ele se asigură că economiile de energie necesare conform articolului 7 alineatul (1) sunt realizate pe deplin în rândul clienților finali. |
Amendamentul 68
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7b – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) În plus, toate posibilitățile de creștere a eficienței energetice, inclusiv prin utilizarea în transport a unui combustibil de performanță mai înaltă, sunt eligibile pentru cerința privind economiile cumulative de energie la nivelul utilizării finale, stabilită la articolul 7 alineatul (1). |
Amendamentul 69
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7a – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. La conceperea unor măsuri de politică alternative pentru a realiza economiile de energie, statele membre țin cont de efectul asupra gospodăriilor afectate de sărăcia energetică. |
(2) La conceperea unor măsuri de politică alternative pentru a realiza economiile de energie, statele membre țin cont de efectul asupra gospodăriilor cu venituri reduse, inclusiv asupra celor afectate de sărăcia energetică , și se asigură că aceste măsuri sunt implementate în mod prioritar în aceste gospodării și în locuințele sociale . |
|
Statele membre calculează cantitatea de economii realizate în aceste gospodării comparativ cu valoarea totală a economiilor realizate în toate gospodăriile în temeiul prezentului articol. |
|
Aceste economii sunt publicate și incluse în rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) XX/20XX [Guvernanța uniunii energetice]. |
Amendamentul 70
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 a (nou)
Directiva 2012/27/UE
Articolul 7 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 71
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
„Statele membre se asigură că, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic, rezonabil din punct de vedere financiar și proporțional în raport cu economiile de energie potențiale, clienții finali pentru gaze naturale sunt dotați cu contoare individuale la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul real de energie al clientului final și care furnizează informații privind momentul efectiv al utilizării.”; |
Statele membre se asigură că, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic, rezonabil din punct de vedere financiar și proporțional în raport cu economiile de energie potențiale, clienții finali pentru gaze naturale sunt dotați , în ceea ce privește tehnologia și funcționalitatea selectate, cu contoare individuale și dispozitive de control ale sistemelor de încălzire la prețuri competitive, care reflectă cu acuratețe consumul real de energie al clientului final și care furnizează informații privind momentul efectiv al utilizării și alte caracteristici, după caz, în conformitate cu dispozițiile referitoare la contorizarea energiei electrice prevăzute la articolele 19-22 din Directiva (UE) . ../… [privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice (reformare)]. |
Amendamentul 72
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera c – subpunctul ii a (nou)
Directiva 2012/27/UE
Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Sistemul de contorizare inteligentă oferă consumatorilor finali acces la datele lor privind consumul de energie și la seriile de timp aferente perioadelor de regularizare a pieței. |
Amendamentul 73
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera d
Directiva 2012/27/UE
Articolul 9 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 74
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6
Directiva 2012/27/UE
Articolul 9a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
„Articolul 9a |
„Articolul 9a |
||||
Contorizarea, subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră |
Contorizarea, subcontorizarea și repartizarea costurilor pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră |
||||
1. Statele membre se asigură că clienții finali pentru încălzirea centralizată, răcirea centralizată și apa caldă menajeră sunt dotați cu contoare la prețuri competitive, care reflectă precis consumul real de energie al clientului final. |
(1) Statele membre se asigură că clienții finali pentru încălzirea centralizată, răcirea centralizată și apa caldă menajeră sunt dotați cu contoare la prețuri competitive, care reflectă precis consumul real de energie al clientului final. |
||||
În cazul în care încălzirea și răcirea sau apa caldă pentru o clădire sunt furnizate de o sursă centrală care alimentează mai multe clădiri sau din rețeaua centralizată de încălzire și de răcire, se instalează întotdeauna un contor de energie termică sau de apă caldă la schimbătorul de căldură sau la punctul de livrare. |
În cazul în care încălzirea, răcirea sau apa caldă pentru o clădire este furnizată de o sursă centrală care alimentează mai multe clădiri sau dintr-o rețea centralizată de încălzire sau de răcire, se instalează un contor la schimbătorul de căldură sau la punctul de livrare. |
||||
2. În clădirile cu mai multe apartamente și polivalente dotate cu o sursă centrală de încălzire sau de răcire sau alimentate din sistemele centralizate de încălzire și de răcire, se instalează contoare individuale pentru a măsura consumul de energie termică sau de răcire sau de apă caldă pentru fiecare unitate a clădirii. |
(2) În clădirile cu mai multe apartamente și polivalente dotate cu o sursă centrală de încălzire sau de răcire sau alimentate din sistemele de termoficare sau răcire centralizate, se instalează contoare individuale pentru a măsura consumul de energie termică sau de răcire sau de apă caldă pentru fiecare unitate a clădirii , atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rentabil în sensul că este proporțional cu posibilele economii de energie . |
||||
În cazul în care utilizarea de contoare individuale nu este fezabilă din punct de vedere tehnic sau nu este rentabilă pentru contorizarea energiei termice sau a răcirii în fiecare unitate a clădirii, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică pentru a măsura consumul de energie termică la fiecare corp de încălzire, cu excepția cazului în care statul membru în cauză arată că instalarea unor astfel de repartitoare de costuri nu ar fi rentabilă. În aceste cazuri, pot fi avute în vedere metode alternative eficiente din punct de vedere al costurilor privind măsurarea consumului de energie termică. Condițiile de nefezabilitate tehnică și de nerentabilitate sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru. |
În cazul în care utilizarea de contoare individuale nu este fezabilă din punct de vedere tehnic sau nu este rentabilă pentru contorizarea energiei termice sau a răcirii în fiecare unitate a clădirii, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică pentru a măsura consumul de energie termică la fiecare corp de încălzire, cu excepția cazului în care statul membru în cauză arată că instalarea unor astfel de repartitoare de costuri nu ar fi rentabilă. În aceste cazuri, pot fi avute în vedere metode alternative eficiente din punct de vedere al costurilor privind măsurarea consumului de energie termică. Criteriile generale, metodologiile și/sau procedurile care determină nefezabilitatea tehnică și nerentabilitatea sunt stabilite în mod clar și publicate de fiecare stat membru după consultarea Comisiei . |
||||
În clădirile noi de tipul celor menționate la primul paragraf sau atunci când o asemenea clădire este supusă unor lucrări majore de renovare, conform Directivei 2010/31/UE , se instalează întotdeauna contoare individuale. |
În clădirile noi cu mai multe apartamente și în partea rezidențială a clădirilor polivalente noi, în cazul în care acestea au o sursă centrală de încălzire pentru apa caldă ori sunt aprovizionate de la sistemele de termoficare centralizate , se furnizează contoare individuale pentru apa caldă, fără a aduce atingere primului și celui de-al doilea paragraf . |
||||
3. În cazul în care clădirile cu mai multe apartamente și polivalente sunt alimentate de la rețele de termoficare sau de răcire centralizate sau în cazul în care prevalează sistemele comune proprii de încălzire sau de răcire pentru aceste clădiri, statele membre introduc norme transparente privind repartizarea costurilor pentru consumul de energie termică, de răcire și de apă caldă în aceste clădiri, pentru a asigura transparența și precizia contabilizării consumului individual, inclusiv: |
(3) În cazul în care clădirile cu mai multe apartamente și polivalente sunt alimentate de la rețele de termoficare sau de răcire centralizate sau în cazul în care prevalează sistemele comune proprii de încălzire sau de răcire pentru aceste clădiri, statele membre introduc norme transparente privind repartizarea costurilor pentru consumul de energie termică, de răcire și de apă caldă în aceste clădiri, pentru a asigura transparența și precizia contabilizării consumului individual, inclusiv: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. În sensul prezentului articol, începând de la 1 ianuarie 2020 contoarele și repartitoarele de costuri instalate trebuie să fie dispozitive care pot fi citite de la distanță. |
(4) În sensul prezentului articol, începând de la 1 ianuarie 2020 contoarele și repartitoarele de costuri pentru energia termică nou instalate trebuie să fie dispozitive care pot fi citite de la distanță. Condițiile de fezabilitate tehnică și de rentabilitate prevăzute la alineatul (2) primul și al doilea paragraf se aplică în continuare. |
||||
Contoarele și repartitoarele de costuri care au fost deja instalate, însă care nu pot fi citite de la distanță, sunt dotate cu această funcționalitate sau sunt înlocuite cu dispozitive care pot fi citite de la distanță până la 1 ianuarie 2027, cu excepția cazurilor în care statul membru în cauză arată că acest lucru nu este rentabil.”. |
Contoarele și repartitoarele de costuri pentru energia termică care au fost deja instalate, însă care nu pot fi citite de la distanță, sunt dotate cu această funcționalitate sau sunt înlocuite cu dispozitive care pot fi citite de la distanță până la 1 ianuarie 2027, cu excepția cazurilor în care statul membru în cauză arată că acest lucru nu este rentabil.” |
Amendamentul 75
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Articolul 10 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. În cazul în care clienții finali nu dispun de contoarele inteligente menționate în Directiva 2009/73/CE, statele membre se asigură, până la 31 decembrie 2014, că informațiile cu privire la facturare sunt exacte și au la bază consumul real, în conformitate cu anexa VII punctul 1.1, în cazul gazului, atunci când acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și justificat din punct de vedere economic.”; |
(1) În cazul în care clienții finali nu dispun de contoarele inteligente menționate în Directiva 2009/73/CE, statele membre se asigură, până la 31 decembrie 2014, că informațiile cu privire la facturare sunt fiabile, exacte și au la bază consumul real, în conformitate cu anexa VII punctul 1.1, în cazul gazului, atunci când acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și justificat din punct de vedere economic. |
Amendamentul 76
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera c
Directiva 2012/27/UE
Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
„Contoarele instalate în conformitate cu Directiva 2009/73/CE permit furnizarea de informații exacte privind facturarea, bazate pe consumul real. Statele membre asigură clienților finali posibilitatea de a accesa cu ușurință informații suplimentare referitoare la consumul anterior, care permit o autoverificare detaliată.” |
Contoarele instalate în conformitate cu Directiva 2009/73/CE oferă informații exacte privind facturarea, bazate pe consumul real. Statele membre asigură clienților finali posibilitatea de a accesa cu ușurință informații suplimentare referitoare la consumul anterior, care permit o autoverificare detaliată. |
Amendamentul 77
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8
Directiva 2012/27/UE
Articolul 10a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
„Articolul 10a |
„Articolul 10a |
||||
Informații privind facturarea și consumul pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră |
Informații privind facturarea și consumul pentru încălzire și răcire și pentru apa caldă menajeră |
||||
1. Statele membre se asigură că informațiile privind facturarea și consumul sunt corecte și bazate pe consumul real, în conformitate cu punctele 1 și 2 din anexa VIIa, pentru toți utilizatorii finali la care sunt instalate contoare sau repartitoare de costuri . |
(1) Statele membre se asigură că , atunci când sunt instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică, informațiile privind facturarea și consumul sunt fiabile, corecte și au la bază consumul real sau citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică , în conformitate cu punctele 1 și 2 din anexa VIIa, pentru toți utilizatorii finali , și anume, pentru persoanele fizice sau juridice care achiziționează energie termică, răcire sau apă caldă pentru propria lor utilizare finală, sau persoanele fizice sau juridice care ocupă o clădire individuală sau o unitate în cadrul unei clădiri cu mai multe apartamente sau a unei clădiri polivalente aprovizionate cu energie termică, răcire sau apă caldă de la o sursă centrală, și care nu au un contract direct sau individual cu furnizorul de energie . |
||||
Această obligație, mai puțin în ceea ce privește consumul subcontorizat conform articolului 9a alineatul (2), poate fi îndeplinită printr-un sistem de autocitire periodică de către clienții finali, în cadrul căruia aceștia comunică furnizorului de energie citirile propriului contor. Numai în cazurile în care clientul final nu a transmis o citire a contorului pentru o perioadă de facturare dată, factura se bazează pe o estimare a consumului sau pe o sumă forfetară. |
În cazul în care un stat membru prevede acest lucru, această obligație poate , mai puțin în ceea ce privește consumul subcontorizat bazat pe repartitoarele de costuri pentru energia termică conform articolului 9a alineatul (2), să fie îndeplinită printr-un sistem de autocitire periodică de către clienții finali sau utilizatorii finali , în cadrul căruia aceștia comunică citirile propriului contor. Numai în cazurile în care clientul final sau utilizatorul final nu a transmis o citire a contorului pentru o perioadă de facturare dată, factura se bazează pe o estimare a consumului sau pe o sumă forfetară. |
||||
2. Statele membre: |
(2) Statele membre: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
(2a) Statele membre decid cine ar trebui să fie responsabil pentru furnizarea informațiilor prevăzute la alineatele (1) și (2) către utilizatorii finali care nu au un contract direct sau individual cu un furnizor de energie.” |
Amendamentul 78
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera -a (nouă)
Directiva 2012/27/UE
Articolul 15 – alineatul 4 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 79
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera a – subpunctul ii
Directiva 2012/27/UE
Articolul 15 – alineatul 5 – paragraful 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
„Operatorii de sisteme de transport și operatorii de sisteme de distribuție respectă cerințele prevăzute în anexa XII.”; |
Operatorii de sistem și de transport și operatorii de sisteme de distribuție iau în considerare necesitatea de a asigura continuitatea furnizării de energie termică la conectare, garantând accesul la rețea și distribuind energia produsă prin cogenerare de înaltă eficiență, și respectă cerințele prevăzute în anexa XII. |
Amendamentul 80
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 a (nou)
Directiva 2012/27/UE
Articolul 19 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 82
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 a (nou)
Directiva 2012/27/UE
Articolul 23 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 83
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 b (nou)
Directiva 2012/27/UE
Articolul 24 – alineatul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 84
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13
Directiva 2012/27/UE
Articolul 24 – alineatul 12
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
12. Comisia evaluează prezenta directivă până cel târziu la 28 februarie 2024, iar ulterior la fiecare cinci ani, și înaintează un raport Parlamentului European și Consiliului. Raportul respectiv este însoțit, după caz, de propuneri de măsuri suplimentare. |
(12) Comisia evaluează prezenta directivă până cel târziu la 28 februarie 2024, iar ulterior la fiecare cinci ani, și înaintează un raport Parlamentului European și Consiliului , în care evaluează eficacitatea generală a prezentei directive și necesitatea de a adapta în continuare politica de eficiență energetică a Uniunii în funcție de obiectivele Acordului de la Paris și de evoluțiile economice și din domeniul inovării . Raportul respectiv este însoțit, după caz, de propuneri de măsuri suplimentare. |
Amendamentul 85
Propunere de directivă
Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13 a (nou)
Directiva 2012/27/UE
Articolul 24 – alineatul 12 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||||
|
|
Amendamentul 114
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 1 – litera a
Directiva 2012/27/UE
Anexa IV – nota de subsol 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 87
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 1 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Anexa V – alineatul 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 88
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 1 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Anexa V – paragraful 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 89
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 1 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Anexa V – alineatul 2 – litera h
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 90
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 1 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Anexa V – alineatul 3 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 91
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 1 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Anexa V – alineatul 3 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Pentru măsurile de politică luate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (e), statele membre pot utiliza metodologia de calcul stabilită conform Directivei 2010/31/UE, în măsura în care aceasta corespunde cerințelor articolului 7 din prezenta directivă și ale prezentei anexe. |
eliminat |
Amendamentul 92
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 2 – litera b
Directiva 2012/27/UE
Anexa VII a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
||||
Pentru a permite utilizatorilor finali să își regleze propriul consum de energie, facturarea se efectuează pe baza consumului real cel puțin o dată pe an. |
Pentru a permite utilizatorilor finali să își regleze propriul consum de energie, facturarea se efectuează pe baza consumului real sau a citirii repartitoarelor de costuri pentru energia termică cel puțin o dată pe an. |
||||
|
|
||||
Începând de la [a se introduce aici … data intrării în vigoare] , în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real se pun la dispoziție cel puțin trimestrial, la cerere sau în cazul în care clienții finali au optat să primească facturile pe cale electronică sau, în caz contrar, de două ori pe an. |
Începând de la [a se introduce aici … data transpunerii] , în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția utilizatorilor finali cel puțin trimestrial, la cerere sau în cazul în care clienții finali au optat să primească facturile pe cale electronică sau, în caz contrar, de două ori pe an. |
||||
Începând de la 1 ianuarie 2022, în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum se pun la dispoziție cel puțin lunar. Energia termică și răcirea pot fi scutite de această cerință în afara perioadelor de încălzire/răcire. |
Începând de la 1 ianuarie 2022, în cazul în care au fost instalate contoare sau repartitoare de costuri pentru energia termică care pot fi citite de la distanță, informațiile referitoare la facturare sau la consum bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică se pun la dispoziția tuturor utilizatorilor finali cel puțin lunar . Aceste informații sunt, de asemenea, puse la dispoziție în permanență prin intermediul internetului și sunt actualizate cât se poate de frecvent în funcție de dispozitivele și sistemele de măsurare utilizate . Energia termică și răcirea pot fi scutite de această cerință în afara perioadelor de încălzire/răcire. |
||||
|
|
||||
Statele membre se asigură că următoarele informații sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali într-o formă clară și ușor de înțeles, în facturile lor sau împreună cu acestea: |
Statele membre se asigură că următoarele informații sunt corecte și sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali într-o formă clară și ușor de înțeles, în facturile lor sau împreună cu acestea , atunci când facturile se bazează pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică : |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
În plus, statele membre se asigură că sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali comparații cu un utilizator final de energie mediu normalizat sau de referință din aceeași categorie de utilizatori , într-o formă clară și ușor de înțeles, în facturile lor, împreună cu acestea sau semnalate în cadrul acestora. . |
|
||||
|
Facturile care nu sunt bazate pe consumul real sau pe citirea repartitoarelor de costuri pentru energia termică conțin o explicație clară și ușor de înțeles a modului în care suma care figurează pe factură a fost calculată și, cel puțin, informațiile menționate la literele (d) și (da). |
Amendamentul 93
Propunere de directivă
Anexa I – punctul 2 a (nou)
Directiva 2012/27/UE
Anexa IX – partea 1 – paragraful 4 – litera g
Textul în vigoare |
Amendamentul |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Analizele economice iau în considerare toate efectele economice relevante. |
Analizele economice iau în considerare toate efectele economice relevante. |
||||||||
În scenariile analizate, statele membre pot evalua și lua în considerare, în procesul decizional, economiile de energie și de costuri generate de flexibilitatea sporită a furnizării energiei și de o funcționare mai aproape de optim a rețelelor electrice, inclusiv costurile evitate și economiile evitate prin reducerea investiției în infrastructură. |
În scenariile analizate, statele membre evaluează și iau în considerare, în procesul decizional, economiile de energie și de costuri generate de flexibilitatea sporită a furnizării energiei și de o funcționare mai aproape de optim a rețelelor electrice, inclusiv costurile evitate și economiile evitate prin reducerea investiției în infrastructură. |
||||||||
Costurile și beneficiile luate în considerare includ cel puțin următoarele: |
Costurile și beneficiile luate în considerare includ cel puțin următoarele: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Amendamentul 94
Propunere de directivă
Anexa – punctul 2 b (nou)
Directiva 2012/27/UE
Anexa XII – punctul 1 – litera a
Textul în vigoare |
Amendamentul |
||||
|
|
||||
|
|
(1) Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0391/2017).
(9) Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).
(9) Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).
(10) Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).
(10) Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).
(1a) Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (JO L 344, 17.12.2016, p. 1)
(1a) World Energy Outlook 2016 (Perspective energetice mondiale 2016), Agenția Internațională a Energiei, 2016.
(1b) 1bWorld Energy Outlook 2016 (Perspective energetice mondiale 2016), Agenția Internațională a Energiei, 2016.
(1a) Formulare din Raportul Parlamentului European din 2 iunie 2016 referitor la punerea în aplicare a Directivei privind eficiența energetică (2012/27/UE) (2015/2232(INI)).
(1a) Document de lucru al serviciilor Comisiei, Agricultura și gestionarea durabilă a apei în UE, 28 aprilie 2017.
(1a) Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/391 |
P8_TA(2018)0011
Guvernanța uniunii energetice ***I
Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 ianuarie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța uniunii energetice, de modificare a Directivei 94/22/CE, a Directivei 98/70/CE, a Directivei 2009/31/CE, a Regulamentului (CE) nr. 663/2009, a Regulamentului (CE) nr. 715/2009, a Directivei 2009/73/CE, a Directivei 2009/119/CE a Consiliului, a Directivei 2010/31/UE, a Directivei 2012/27/UE, a Directivei 2013/30/UE și a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2018/C 458/17)
Amendamentul 1
Propunere de regulament
Considerentul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 3
Propunere de regulament
Considerentul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de regulament
Considerentul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de regulament
Considerentul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 6
Propunere de regulament
Considerentul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 7
Propunere de regulament
Considerentul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 8
Propunere de regulament
Considerentul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 9
Propunere de regulament
Considerentul 6 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de regulament
Considerentul 6 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de regulament
Considerentul 6 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de regulament
Considerentul 6 e (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 13
Propunere de regulament
Considerentul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 14
Propunere de regulament
Considerentul 10
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 15
Propunere de regulament
Considerentul 12
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 16
Propunere de regulament
Considerentul 13
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 17
Propunere de regulament
Considerentul 13 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de regulament
Considerentul 14
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 19
Propunere de regulament
Considerentul 16
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 20
Propunere de regulament
Considerentul 17
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de regulament
Considerentul 17 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 22
Propunere de regulament
Considerentul 17 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 23
Propunere de regulament
Considerentul 18
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de regulament
Considerentul 18 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 25
Propunere de regulament
Considerentul 18 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 26
Propunere de regulament
Considerentul 19 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 27
Propunere de regulament
Considerentul 20
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 28
Propunere de regulament
Considerentul 21
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 30
Propunere de regulament
Considerentul 22
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 31
Propunere de regulament
Considerentul 23
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 32
Propunere de regulament
Considerentul 23 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 33
Propunere de regulament
Considerentul 23 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 34
Propunere de regulament
Considerentul 23 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 35
Propunere de regulament
Considerentul 24
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 36
Propunere de regulament
Considerentul 25
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 37
Propunere de regulament
Considerentul 28
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 38
Propunere de regulament
Considerentul 30
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 39
Propunere de regulament
Considerentul 31
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 40
Propunere de regulament
Considerentul 32
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 41
Propunere de regulament
Considerentul 33
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 42
Propunere de regulament
Considerentul 33 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 43
Propunere de regulament
Considerentul 34
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 44
Propunere de regulament
Considerentul 35
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 45
Propunere de regulament
Considerentul 38
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 46
Propunere de regulament
Considerentul 41 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 47
Propunere de regulament
Considerentul 43
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 48
Propunere de regulament
Considerentul 44 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 49
Propunere de regulament
Articolul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
Articolul 1 |
Articolul 1 |
||||
Obiect și domeniu de aplicare |
Obiect și domeniu de aplicare |
||||
1. Prezentul regulament stabilește un mecanism de guvernanță pentru: |
(1) Prezentul regulament stabilește un mecanism de guvernanță pentru: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Mecanismul de guvernanță se bazează pe planuri energetice și climatice naționale integrate care acoperă perioade de zece ani începând cu perioada 2021-2030, pe rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate corespunzătoare prezentate de statele membre și pe măsurile de monitorizare integrate ale Comisiei Europene. El definește un proces structurat și iterativ între Comisie și statele membre, în vederea finalizării planurilor naționale și a implementării ulterioare a acestora, inclusiv în ceea ce privește cooperarea regională și acțiunea corespunzătoare a Comisiei. |
Mecanismul de guvernanță se bazează pe planuri energetice și climatice naționale integrate care acoperă perioade de zece ani începând cu perioada 2021-2030, pe rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate corespunzătoare prezentate de statele membre și pe măsurile de monitorizare integrate ale Comisiei Europene. El definește un proces structurat , transparent și iterativ între Comisie și statele membre, care asigură participarea deplină a cetățenilor și a autorităților locale în vederea finalizării planurilor naționale și a implementării ulterioare a acestora, inclusiv în ceea ce privește cooperarea regională și macroregională și acțiunea corespunzătoare a Comisiei. |
||||
2. Prezentul regulament se aplică următoarelor cinci dimensiuni ale uniunii energetice: |
(2) Prezentul regulament se aplică următoarelor cinci dimensiuni ale uniunii energetice: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amendamentul 50
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016)0767], din Directiva 2010/31/UE și din Directiva 2012/27/UE. |
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016)0767] , din [reformarea Directivei 2009/72/CE propusă prin COM(2016)XXXX] , din Directiva 2010/31/UE și din Directiva 2012/27/UE. |
Amendamentul 51
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 2 – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 52
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 2 – punctul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 53
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 2 – punctul 11 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 54
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 2 – punctul 17 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 59
Propunere de regulament
Articolul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
Articolul 3 |
Articolul 3 |
||||
Planurile energetice și climatice naționale integrate |
Planurile energetice și climatice naționale integrate |
||||
1. Până la 1 ianuarie 2019 și, ulterior, la fiecare zece ani, fiecare stat membru notifică Comisiei un plan energetic și climatic național integrat. Planurile conțin elementele stabilite la alineatul (2) și în anexa I. Primul plan vizează perioada 2021-2030. Planurile următoare vizează perioada de zece ani imediat următoare sfârșitului perioadei vizate de planul anterior. |
(1) Până la 1 ianuarie 2019 și, ulterior, la fiecare zece ani, fiecare stat membru notifică Comisiei un plan energetic și climatic național integrat. Planurile conțin elementele stabilite la alineatul (2) și în anexa I. Primul plan vizează perioada 2021-2030. Planurile următoare vizează perioada de zece ani imediat următoare sfârșitului perioadei vizate de planul anterior. |
||||
2. Planurile energetice și climatice naționale integrate sunt compuse din următoarele secțiuni principale: |
(2) Planurile energetice și climatice naționale integrate sunt compuse din următoarele secțiuni principale: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3 . La elaborarea planurilor naționale menționate la alineatul (1), statele membre iau în considerare interconexiunile dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și utilizează date și ipoteze consecvente la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni, acolo unde este cazul. |
(3 ) Atunci când elaborează planurile naționale menționate la alineatul (1), statele membre: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
(3a) După primul plan energetic și climatic național integrat, statele membre asigură în toate planurile ulterioare transmise Comisiei în conformitate cu alineatul (1) modificarea țintelor și obiectivelor naționale, astfel cum se prevede la articolul 4, pentru a reflecta un grad mai mare de ambiție față de cel prevăzut în precedentul plan energetic și climatic național integrat. |
||||
|
(3b) Statele membre pun la dispoziția publicului planurile prezentate Comisiei în temeiul prezentului articol. |
||||
4. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36, pentru a modifica anexa I în vederea adaptării acesteia la modificările aduse cadrului de politici privind clima și energia al Uniunii, la evoluțiile pieței energiei și la noile cerințe prevăzute în CCONUSC și în Acordul de la Paris. |
(4) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36, pentru a modifica anexa I în vederea adaptării acesteia la modificările aduse cadrului de politici privind clima și energia al Uniunii, la evoluțiile pieței energiei și la noile cerințe prevăzute în CCONUSC și în Acordul de la Paris. |
Amendamentul 60
Propunere de regulament
Articolul 4 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Obiectivele și contribuțiile naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice |
Țintele și obiectivele pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice |
Amendamentul 61
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Statele membre descriu, în propriile planuri energetice și climatice naționale integrate, următoarele obiective și contribuții principale, astfel cum sunt specificate în anexa I secțiunea A.2: |
Statele membre descriu, în propriile planuri energetice și climatice naționale integrate, următoarele obiective și ținte principale, astfel cum sunt specificate în anexa I secțiunea A.2: |
Amendamentul 62
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 1 – subpunctul iia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 63
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 1 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 64
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 291
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul ia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 292
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul ib (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 67
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul ic (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 68
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul id (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentele 69 și 287
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 70
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 71
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera a – punctul 2 – subpunctul iiia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 73
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera b – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(1) contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivului obligatoriu al Uniunii privind eficiența energetică de 30 % în 2030, menționat la articolul 1 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0761], bazată fie pe consumul primar sau final de energie , fie pe economiile primare sau finale de energie , fie pe intensitatea energetică. |
1. obiectivul obligatoriu privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea în 2030 a obiectivului obligatoriu al Uniunii de 40 % privind eficiența energetică, menționat la articolul 1 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0761], bazat fie pe consumul de energie primară sau finală , pe economiile de energie primară sau finală , fie pe intensitatea energetică , cu o traiectorie lineară pentru acest obiectiv începând cu 2021 . |
Statele membre își exprimă contribuția ca nivel absolut al consumului primar de energie și al consumului final de energie în 2020 și în 2030 , cu o traiectorie liniară pentru contribuția respectivă începând din 2021. De asemenea, ei explică metodologia pe care au utilizat-o și factorii de conversie folosiți ; |
Statele membre își exprimă obiectivele privind eficiența energetică drept nivelul absolut al consumului de energie primară și al consumului final de energie în 2020 și în 2030 . Acestea explică metodologia pe care se bazează și factorii de conversie utilizați în conformitate cu anexele IV și V … [din versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0761] ; |
|
Traiectoria menționată la primul paragraf constă în ținte intermediare bienale, începând cu 2022, iar ulterior din doi în doi ani; |
Amendamentul 74
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera b – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(2) cantitatea cumulată de economii de energie care trebuie realizate în perioada 2021-2030 în temeiul articolului 7 (referitor la obligațiile de economisire a energiei) din Directiva 2012/27/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0761]; |
2. cantitatea cumulată de economii suplimentare de energie care trebuie realizate în perioada 2021-2030 și ulterior în temeiul articolului 7 (referitor la obligațiile de economisire a energiei) din Directiva 2012/27/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0761]; |
Amendamentul 75
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera b – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(3) obiectivele pentru renovarea pe termen lung a parcului național de clădiri rezidențiale și comerciale ( atât publice, cât și private); |
3. pe baza unei analize a parcului de clădiri existente, reperele pentru 2030 și 2040 pentru strategiile pe termen lung de renovare a parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale, atât publice, cât și private , progresul către obiectivul pentru 2050 fiind măsurat în conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016 ) 0765] ; |
Amendamentul 76
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera b – punctul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
3a. politicile și măsurile prevăzute, precum și progresele realizate în sensul transformării parcului de clădiri de la nivel național într-un parc de clădiri foarte eficient din punct de vedere energetic și fără emisii de carbon, inclusiv o estimare bazată pe dovezi a economiilor de energie preconizate și a altor beneficii, care trebuie realizate în perioada 2020-2030; |
Amendamentul 77
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera b – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(4) suprafața totală care urmează să fie renovată sau economiile de energie anuale echivalente care trebuie realizate din 2020 până în 2030 în temeiul articolului 5 din Directiva 2012/27/UE referitor la rolul exemplar al clădirilor organismelor publice ; |
4. suprafața totală care urmează să fie renovată și economiile de energie corespondente realizate prin renovare sau economiile de energie anuale echivalente care rezultă din abordarea alternativă și care trebuie realizate în perioada 2020- 2030 în temeiul articolului 5 din Directiva 2012/27/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0761] ; |
Amendamentul 78
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera b – punctul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
4a. potențialul identificat pentru economiile de energie în materie de încălzire și răcire, inclusiv rezultatul evaluării cuprinzătoare a potențialului de aplicare a cogenerării de înaltă eficiență și a unui sistem eficient de termoficare și răcire centralizată; |
Amendamentul 79
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera b – punctul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(5) alte obiective naționale în materie de eficiență energetică, inclusiv obiective sau strategii pe termen lung și obiective sectoriale în domenii precum transporturile, încălzirea și răcirea ; |
5. alte obiective naționale în materie de eficiență energetică, inclusiv obiective sau strategii pe termen lung și obiective sectoriale în domenii precum transporturile, industria producătoare și aprovizionarea cu apă și evacuarea apelor uzate sau legate de politicile privind interconectarea sectoarelor; precum și eficientizarea realizată în alte sectoare cu un înalt potențial de creștere a eficienței energetice de-a lungul întregului lanț energetic, de la energia primară la utilizatorii finali sau, de exemplu, centrele de date ; |
Amendamentul 80
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera c – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(1) obiectivele naționale în ceea ce privește sporirea gradului de diversitate a surselor de energie și aprovizionarea cu energie din țări terțe; |
1. obiectivele naționale în ceea ce privește sporirea gradului de diversitate a surselor de energie și aprovizionarea cu energie din țări terțe , în scopul creșterii rezilienței sistemelor energetice naționale, macroregionale și regionale ; |
Amendamentul 81
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera c – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(2) a obiectivelor naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe; |
2. obiectivele naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe , în scopul creșterii rezilienței sistemelor energetice naționale, macroregionale și regionale ; |
Amendamentul 82
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera c – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(4) obiectivele naționale în ceea ce privește utilizarea surselor interne de energie (în special energia din surse regenerabile) ; |
4. obiectivele naționale în ceea ce privește creșterea flexibilității sistemului energetic național, în special prin aplicarea unor măsuri de eficiență energetică, utilizarea surselor regenerabile de energie interne și regionale, modificarea cererii și stocare ; |
Amendamentul 83
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera d – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(1) nivelul de interconectivitate a rețelelor de energie electrică la care aspiră statul membru în 2030, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor de energie electrică de cel puțin 15 % pentru 2030 ; statele membre explică metodologia utilizată în acest scop ; |
1. nivelul de interconectivitate a rețelelor de energie electrică la care aspiră statul membru în 2030, având în vedere obiectivul orientativ de interconectare a rețelelor de energie electrică pentru 2030 de cel puțin 15 % , ținându-se seama de obiectivul de interconectare pentru 2020 de 10 %, condițiile și potențialul pieței naționale și regionale, toate aspectele analizelor cost-beneficiu, nivelul real de punere în practică a PIC, precum și măsurile de creștere a capacității de comercializare a interconectărilor existente ; statele membre explică metodologia subiacentă utilizată , ținând seama de metodologia propusă de Comisie ; |
Amendamentul 84
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera d – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(2) obiectivele național esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului, care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul oricăreia dintre cele cinci dimensiuni ale strategiei pentru uniunea energetică; |
2. obiectivele naționale esențiale privind infrastructura de transport și distribuție a energiei electrice și a gazului și modernizarea acesteia , care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor și țintelor din cadrul oricăreia dintre cele cinci dimensiuni ale Strategiei pentru uniunea energetică; pentru orice proiect major de infrastructură planificat, o evaluare preliminară a compatibilității acestuia cu cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și a contribuțiilor sale la acestea, în special în ceea ce privește siguranța aprovizionării și concurența; |
Amendamentul 85
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera d – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(3) obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum integrarea și cuplarea piețelor, inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite ; |
3. obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum creșterea gradului de flexibilitate a sistemului, în special prin eliminarea obstacolelor din calea liberei stabiliri a prețurilor, integrarea și cuplarea piețelor, rețelele inteligente, agregarea, modificarea cererii, stocarea, generarea distribuită, mecanismele pentru expediere, reexpediere și limitare, semnalele de preț în timp real, inclusiv un calendar pentru îndeplinirea acestor obiective ; |
Amendamentul 86
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera d – punctul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
3a. obiectivele naționale referitoare la participarea nediscriminatorie a energiei din surse regenerabile, modificarea cererii și stocarea, inclusiv prin agregare pe toate piețele de energie, inclusiv un calendar pentru îndeplinirea obiectivelor; |
Amendamentul 87
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera d – punctul 3 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
3b. obiectivele naționale privind asigurarea participării consumatorilor la sistemul energetic și beneficiile obținute de pe urma autogenerării și a noilor tehnologii, inclusiv a controalelor inteligente; |
Amendamentul 88
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera d – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(4) obiectivele naționale în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului de energie electrică, precum și flexibilitatea sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile , inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite; |
4. obiectivele naționale în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului de energie electrică, garantând că nu sunt puse în aplicare niciun fel de mecanisme de capacitate, sau, dacă acestea sunt puse în aplicare pentru a asigura siguranța aprovizionării, că sunt limitate pe cât posibil , inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite; |
Amendamentul 89
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera e – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(1) obiectivele naționale și obiectivele de finanțare privind inovarea și cercetarea publică și privată legată de uniunea energetică; dacă este cazul, inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite. Aceste obiective ar trebui să fie consecvente cu cele stabilite în strategia pentru uniunea energetică și în planul SET; |
1. obiectivele naționale și obiectivele de finanțare privind sprijinul public pentru inițiativele de cercetare și de inovare legate de uniunea energetică și efectul de pârghie preconizat asupra inițiativelor de cercetare private ; dacă este cazul, inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite. Aceste ținte și obiective ar trebui să fie consecvente cu cele stabilite în strategia pentru uniunea energetică și în planul SET; |
Amendamentul 90
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera e – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(2) obiectivele naționale pentru 2050 privind implementarea tehnologiilor cu emisii reduse de carbon ; |
(2) obiectivele naționale pentru 2050 referitoare la promovarea tehnologiilor durabile ; |
Amendamentul 91
Propunere de regulament
Articolul 4 – paragraful 1 – litera e – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
(3) obiectivele naționale în ceea ce privește competitivitatea. |
eliminat |
Amendamentul 92
Propunere de regulament
Articolul 5 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Procesul de stabilire a contribuțiilor statelor membre în domeniul energiei din surse regenerabile |
Procesul de stabilire a obiectivelor statelor membre în domeniul energiei din surse regenerabile |
Amendamentul 93
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Atunci când își stabilesc contribuția privind propria pondere a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030 și în ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (a) punctul 2 subpunctul (i), statele membre iau în considerare următoarele: |
(1) Atunci când își stabilesc obiectivul privind propria pondere a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030 și în ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (a) punctul 2 subpunctul (i), statele membre iau în considerare următoarele: |
Amendamentul 94
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 1 – litera d – punctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 95
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 1 – litera da (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 96
Propunere de regulament
Articolul 5 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Statele membre asigură în mod colectiv faptul că suma contribuțiilor lor se ridică la cel puțin 27 % energie produsă din surse regenerabile în consumul final brut de energie la nivelul Uniunii până în 2030. |
(2) Statele membre asigură în mod colectiv faptul că suma obiectivelor lor se ridică la o traiectorie liniară care atinge cel puțin 35 % din energia produsă din surse regenerabile în consumul final brut de energie la nivelul Uniunii până în 2030. |
Amendamentul 97
Propunere de regulament
Articolul 6 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Procesul de stabilire a contribuțiilor statelor membre în domeniul eficienței energetice |
Procesul de stabilire a obiectivelor obligatorii al statelor membre în domeniul eficienței energetice |
Amendamentul 98
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Atunci când își stabilesc contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru 2030 și pentru ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (b) punctul 1, statele membre se asigură că: |
(1) Atunci când își stabilesc obiectivul obligatoriu privind eficiența energetică pe plan național pentru 2030 și pentru ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (b) punctul 1, statele membre se asigură că: |
Amendamentul 99
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 100
Propunere de regulament
Articolul 6 – alineatul 2 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Atunci când își stabilesc contribuția menționată la alineatul (1), statele membre pot ține seama de circumstanțele care afectează consumul primar și final de energie, precum: |
(2) Atunci când își stabilesc obiectivul menționat la alineatul (1), statele membre pot ține seama de circumstanțele care afectează consumul primar și final de energie, precum: |
Amendamentul 101
Propunere de regulament
Articolul 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 7 |
Articolul 7 |
Politicile și măsurile naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice |
Politicile , măsurile și strategiile de investiții naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice |
În propriile planuri energetice și climatice naționale integrate, statele membre descriu, în conformitate cu anexa I, principalele politici și măsuri existente (puse în aplicare și adoptate) și planificate pentru a realiza, în special, obiectivele stabilite în planurile naționale, inclusiv măsuri pentru a asigura cooperarea regională și finanțarea adecvată la nivel național și regional. |
În propriile planuri energetice și climatice naționale integrate, statele membre descriu, în conformitate cu anexa I, principalele politici și măsuri existente (puse în aplicare și adoptate) și planificate pentru a realiza în special obiectivele stabilite în planurile naționale, inclusiv măsuri pentru a asigura cooperarea regională și finanțarea adecvată la nivel național , local și regional , inclusiv mobilizarea programelor și instrumentelor Uniunii . |
|
Descrierea principalelor politici și măsuri existente și planificate pentru atingerea obiectivelor stabilite în planurile naționale este însoțită de o imagine de ansamblu a investițiilor necesare pentru a atinge aceste obiective. |
|
Statele membre consideră eficiența energetică o prioritate în domeniul infrastructurii. De asemenea, acestea includ programe de eficientizare energetică în planificarea infrastructurii lor și fac din renovarea clădirilor o investiție prioritară. |
Amendamentul 102
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Statele membre descriu, în conformitate cu structura și formatul specificate în anexa I, situația actuală pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, inclusiv a sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră, la momentul prezentării planului național sau pe baza celor mai recente informații disponibile. De asemenea, statele membre stabilesc și descriu previziunile pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030), care sunt preconizate să rezulte din politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate). |
(1) Statele membre descriu, în conformitate cu structura și formatul specificate în anexa I, situația actuală pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, inclusiv a sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră, la momentul prezentării planului național sau pe baza celor mai recente informații disponibile. De asemenea, statele membre stabilesc și descriu previziunile pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în 2030 (inclusiv pentru anul 2030), care sunt preconizate să rezulte din politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate). Statele membre pun la dispoziția publicului ipotezele, parametrii și metodologiile utilizate pentru previziuni și scenarii. |
Amendamentul 103
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 104
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 105
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 2 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 106
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 2 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 107
Propunere de regulament
Articolul 9
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
Articolul 9 |
Articolul 9 |
||||
Proiectele de planuri energetice și climatice naționale integrate |
Proiectele de planuri energetice și climatice naționale integrate |
||||
1. Până la 1 ianuarie 2018 și, ulterior , la fiecare zece ani, statele membre elaborează și prezintă Comisiei un proiect al planului energetic și climatic național integrat menționat la articolul 3 alineatul (1). |
(1) Până la 1 iunie 2018 , fiecare stat membru elaborează și prezintă Comisiei un proiect al primului său plan energetic și climatic național integrat menționat la articolul 3 alineatul (1). Fiecare stat membru elaborează și prezintă Comisiei un proiect al celui de-al doilea plan până la 1 ianuarie 2023, precum și, ulterior, o dată la cinci ani, proiectele planurilor sale următoare. |
||||
2. Comisia poate formula recomandări adresate statelor membre cu privire la proiectele de planuri , în conformitate cu articolul 28 . Aceste recomandări stabilesc în special : |
(2) Comisia evaluează proiectele de planuri și emite în atenția statelor membre recomandări specifice fiecărei țări , în conformitate cu articolul 28 , cu cel puțin trei luni înainte de termenul pentru prezentarea planului prevăzut la articolul 3 alineatul (1), în următoarele scopuri : |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Statele membre acordă o maximă atenție oricărei recomandări din partea Comisiei atunci când își finalizează propriul plan energetic și climatic național integrat. |
(3) Statele membre acordă o maximă atenție oricărei recomandări din partea Comisiei atunci când își finalizează propriul plan energetic și climatic național integrat. În cazul în care poziția unui stat membru diferă de recomandarea Comisiei, statul membru în cauză prezintă și face publică justificarea care stă la baza poziției sale. |
||||
|
(3a) Statele membre pun la dispoziția publicului proiectele de planuri menționate la alineatul (1). |
Amendamentul 108
Propunere de regulament
Articolul 10 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Fără a aduce atingere niciunei alte cerințe legislative a Uniunii, statele membre se asigură că publicul beneficiază din timp de posibilități efective de a participa la elaborarea proiectelor de planuri menționate la articolul 9 și anexează la proiectul de plan energetic și climatic național integrat prezentat Comisiei un rezumat al opiniilor publicului. În măsura în care sunt aplicabile dispozițiile Directivei 2001/42/CE , consultările efectuate în conformitate cu directiva în cauză sunt considerate a îndeplini, de asemenea, obligațiile de consultare a publicului prevăzute de prezentul regulament . |
Fără a aduce atingere niciunei alte cerințe legislative a Uniunii, statele membre se asigură că publicul beneficiază din timp de posibilități efective de a participa la elaborarea proiectelor de planuri menționate la articolul 9 și a strategiilor pe termen lung menționate la articolul 14 , atunci când toate opțiunile sunt posibile și poate avea loc o consultare publică efectivă . |
Amendamentul 109
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Statele membre stabilesc termene rezonabile prin care acordă publicului timp suficient pentru a se informa, a se pregăti și a participa efectiv la diferitele etape ale procesului de planificare. Statele membre țin seama în mod corespunzător de participarea echitabilă și se asigură că publicul este informat, fie prin anunțuri publice, fie prin alte mijloace adecvate, cum ar fi mijloacele electronice de comunicare, dacă sunt disponibile, cu privire la toate aspectele practice legate de participarea sa, publicul fiind în măsură să aibă acces la toate documentele pertinente. |
Amendamentul 110
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 1 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1b) Statele membre includ în proiectul lor de plan energetic și climatic național integrat și în planul lor final, precum și în strategiile lor pe termen lung prezentate Comisiei un rezumat al opiniilor publicului, descriind totodată modul în care acestea au fost luate în considerare. |
Amendamentul 111
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 1 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1c) În măsura în care sunt aplicabile dispozițiile Directivei 2001/42/CE, consultările efectuate în conformitate cu această directivă sunt considerate a îndeplini, de asemenea, obligațiile de consultare a publicului prevăzute de prezentul regulament. |
Amendamentul 112
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 1 d (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1d) La punerea în aplicare a prezentului articol, statele membre reduc la minimum complexitatea administrativă. |
Amendamentul 113
Propunere de regulament
Articolul 10 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 10a |
|
Platforma de dialog pe mai multe niveluri pe tema energiei și climei |
|
(1) Într-un spirit de parteneriat, statele membre instituie o platformă permanentă de dialog pe mai multe niveluri privind clima și energia pentru a sprijini implicarea activă a autorităților locale, a organizațiilor societății civile, a mediului de afaceri, a investitorilor, a oricăror alte părți interesate relevante și a publicului larg în gestionarea tranziției energetice. |
|
(2) În cadrul acestei platforme naționale de dialog privind energia și clima, statele membre prezintă diferite opțiuni și scenarii pe care le au în vedere pentru politicile lor pe termen scurt, mediu și lung privind energia și clima, împreună cu o evaluare a costurilor și beneficiilor pentru fiecare opțiune. Platformele de dialog privind clima și energia constituie forumuri pentru discutarea și elaborarea planurilor, a strategiilor și a rapoartelor în conformitate cu articolul 10. |
|
(3) Statele membre se asigură că platformele de dialog privind energia și clima beneficiază de resurse umane și financiare adecvate și funcționează în mod transparent. |
Amendamentul 114
Propunere de regulament
Articolul 11
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 11 |
Articolul 11 |
Cooperare regională |
Cooperare macroregională și regională |
1. Statele membre cooperează între ele la nivel regional, pentru a realiza cu eficacitate obiectivele și contribuțiile stabilite în propriile planuri energetice și climatice naționale integrate. |
(1) Statele membre cooperează între ele la nivel macroregional și regional, ținând seama în cea mai mare măsură de toate formele de cooperare existente și potențiale, pentru a realiza efectiv obiectivele și țintele stabilite în propriile planuri energetice și climatice naționale integrate. |
2. Cu mult înainte de a prezenta Comisiei proiectul de plan energetic și climatic național integrat în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), statele membre identifică posibilitățile de cooperare regională și consultă statele membre învecinate, precum și celelalte state membre care își exprimă interesul. În cadrul propriilor proiecte de planuri energetice și climatice naționale integrate, statele membre prezintă rezultatele acestei consultări regionale, inclusiv, dacă este cazul, modul în care au fost luate în considerare observațiile. |
(2) Cu mult înainte de a prezenta Comisiei proiectul de plan energetic și climatic național integrat în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), statele membre identifică posibilitățile de cooperare macroregională și regională , ținând seama de mecanismele de cooperare macroregională existente, în special de planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP), de mecanismul de conectare a rețelelor de gaze în Europa Centrală și de Sud-Est (CESEC), de piața regională a energiei din zona centrală și de vest (CWREM), de inițiativa pentru o rețea în largul mării a țărilor cu deschidere la mările septentrionale (NSOGI), de Parteneriatul euromediteraneean, și consultă statele membre învecinate, precum și celelalte state membre care își exprimă interesul , în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/92/UE și cu Convenția Espoo . În cadrul propriilor proiecte de planuri energetice și climatice naționale integrate, statele membre prezintă rezultatele acestei consultări regionale, inclusiv, dacă este cazul, modul în care au fost luate în considerare observațiile. Atunci când inițiază măsuri de cooperare macroregională, statele membre convin asupra unei structuri de guvernanță care prevede reuniuni la nivel de miniștri cel puțin o dată pe an. |
|
(2a) La cererea a două sau a mai multor state membre, Comisia facilitează elaborarea în comun a unor părți din planurile energetice și climatice naționale integrate ale acestora, inclusiv prin crearea unui cadru corespunzător. Atunci când participă la mecanisme de cooperare macroregională sau regională, statele membre includ rezultatele în proiectele lor de planuri energetice și climatice naționale integrate, pe care le prezintă Comisiei. Rezultatul unei astfel de cooperări macroregionale sau regionale poate să înlocuiască părțile echivalente ale respectivului plan energetic și climatic național integrat. |
|
(2b) Pentru a promova integrarea pieței și politicile care vizează eficiența din punctul de vedere al costurilor, Comisia identifică posibilități de cooperare macroregională sau regională care vizează una sau mai multe dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, în conformitate cu prezentul articol, cu o viziune pe termen lung bazată pe condițiile de piață existente. Pe baza acestor posibilități, Comisia poate emite recomandări adresate statelor membre în temeiul articolului 28, pentru a facilita cooperarea, parteneriatele și consultările efective. |
3. Comisia facilitează cooperarea și consultarea între statele membre cu privire la proiectele de planuri care îi sunt prezentate în temeiul articolului 9, în vederea finalizării acestora. |
(3) Comisia facilitează cooperarea și consultarea între statele membre cu privire la proiectele de planuri care îi sunt prezentate în temeiul articolului 9, în vederea finalizării acestora. |
4. La elaborarea propriilor planuri energetice și climatice naționale integrate finale, statele membre iau în considerare observațiile primite de la alte state membre în conformitate cu alineatele (2) și (3) și explică modul în care au fost luate în considerare observațiile respective. |
(4) La elaborarea propriilor planuri energetice și climatice naționale integrate finale, statele membre iau în considerare observațiile primite de la alte state membre în conformitate cu alineatele (2) și (3) și explică modul în care au fost luate în considerare observațiile respective. |
5. În scopurile menționate la alineatul (1), statele membre continuă să coopereze la nivel macroregional pentru punerea în aplicare a politicilor și măsurilor aferente planurilor lor. |
(5) În scopurile menționate la alineatul (1), statele membre continuă să coopereze la nivel macroregional pentru punerea în aplicare a politicilor și măsurilor aferente planurilor lor. |
|
(5a) Statele membre au în vedere, de asemenea, cooperarea cu semnatarii Tratatului de instituire a Comunității Energiei și cu țările terțe care fac parte din Spațiul Economic European. |
Amendamentul 116
Propunere de regulament
Articolul 12 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Comisia evaluează planurile energetice și climatice naționale integrate și actualizările acestora notificate în temeiul articolelor 3 și 13 . În special, ea evaluează dacă: |
Comisia evaluează planurile energetice și climatice naționale integrate notificate în temeiul articolului 3. În special, ea evaluează dacă: |
Amendamentul 117
Propunere de regulament
Articolul 12 – paragraful 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 118
Propunere de regulament
Articolul 12 – paragraful 1 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 120
Propunere de regulament
Articolul 13
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 13 |
eliminat |
Actualizarea planului energetic și climatic național integrat |
|
1. Până la 1 ianuarie 2023 și, ulterior, la fiecare 10 ani, statele membre prezintă Comisiei un proiect de actualizare a celui mai recent plan energetic și climatic național integrat notificat, menționat la articolul 3, sau confirmă Comisiei că planul rămâne valabil. |
|
2. Până la 1 ianuarie 2024 și, ulterior, la fiecare 10 ani, statele membre prezintă Comisiei o actualizare a celui mai recent plan energetic și climatic național integrat notificat, menționat la articolul 3, cu excepția cazului în care au confirmat că planul rămâne valabil în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol. |
|
3. Statele membre modifică obiectivele și contribuțiile stabilite în actualizarea menționată la alineatul (2) doar pentru a reflecta o ambiție mai mare în comparație cu cele stabilite în cel mai recent plan energetic și climatic național integrat notificat. |
|
4. Statele membre depun eforturi pentru a atenua, în planul actualizat, orice impact negativ asupra mediului care este constatat în cadrul raportării integrate prevăzute la articolele 15-22. |
|
5. La elaborarea actualizării menționate la alineatul (2), statele membre țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european. |
|
6. Procedurile stabilite la articolul 9 alineatul (2) și la articolul 11 se aplică elaborării și evaluării planurilor energetice și climatice naționale integrate actualizate. |
|
Amendamentul 121
Propunere de regulament
Capitolul 3 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 122
Propunere de regulament
Articolul 13 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 13a Coerența cu obiectivele globale privind clima Până la 1 iulie 2018, Comisia prezintă un raport privind bugetul emisiilor de carbon la nivel global rămas care este compatibil cu continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii cu mult sub 2o C, în special la 1,5 o C, peste nivelurile preindustriale, și publică o analiză privind cota ce-i revine Uniunii în perspectiva 2050 și 2100. |
Amendamentul 123
Propunere de regulament
Articolul 14
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
Articolul 14 |
Articolul 14 |
||||
Strategii de reducere a emisiilor pe termen lung |
Strategii pe termen lung în domeniul climei și al energiei |
||||
1. Până la 1 ianuarie 2020 și, ulterior, la fiecare zece ani, statele membre elaborează și prezintă Comisiei strategiile lor de reducere a emisiilor pe termen lung, cu o perspectivă de 50 de ani, pentru a contribui la : |
(1) Până la 1 ianuarie 2019 și, ulterior, o dată la cinci ani, statele membre și Comisia adoptă, în numele Uniunii, strategii pe termen lung în domeniul energiei și al climei , cu o perspectivă de 30 de ani, pentru: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Strategiile de reducere a emisiilor pe termen lung vizează: |
(2) Strategiile pe termen lung privind clima și energia conțin elementele stabilite în anexa IIa și vizează: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
(2a) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36, pentru a modifica anexa IIa în vederea adaptării acesteia la modificările aduse cadrului de politici privind clima și energia al Uniunii, la evoluțiile pieței energiei și la noile cerințe prevăzute în CCONUSC și în Acordul de la Paris. |
||||
3 . Strategiile de reducere a emisiilor pe termen lung și planurile energetice și climatice naționale integrate menționate la articolul 3 ar trebui să fie consecvente unele cu altele . |
(3 ) Planurile energetice și climatice naționale integrate menționate la articolul 3 sunt consecvente cu strategiile climatice și energetice pe termen lung . |
||||
4. Statele membre pun de îndată la dispoziția publicului strategiile lor respective de reducere a emisiilor pe termen lung și orice actualizări ale acestora . |
(4) Statele membre și Comisia își dezvoltă strategiile într-un mod deschis și transparent și se asigură că publicul, partenerii sociali, întreprinderile, investitorii, societatea civilă și alte părți interesate beneficiază din timp de posibilități efective de a participa la elaborarea strategiilor pe termen lung în domeniul climei și al energiei și fac publice strategiile și toate analizele și datele complementare, inclusiv prin intermediul platformei online menționate la articolul 24 . |
||||
|
(4a) Comisia sprijină statele membre în elaborarea strategiilor pe termen lung prin furnizarea de informații cu privire la stadiul cunoștințelor științifice și al dezvoltării tehnologice care este pertinentă pentru realizarea obiectivelor menționate la articolul 1. Comisia asigură, de asemenea, oportunități pentru ca statele membre și alte părți interesate să furnizeze informații suplimentare și să discute despre pozițiile lor și elaborează bune practici și orientări pe care statele membre să le utilizeze în procesul de elaborare și punere în aplicare a strategiilor. |
||||
|
(4b) Comisia evaluează dacă strategiile naționale pe termen lung sunt adecvate pentru realizarea în mod colectiv a obiectivelor Uniunii stabilite la articolul 1. Comisia poate formula recomandări pentru statele membre, care să le faciliteze atingerea acestui scop și să le sprijine în eforturile lor de elaborare și de punere în aplicare a strategiilor pe termen lung. |
Amendamentul 124
Propunere de regulament
Articolul 15 – alineatul 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 125
Propunere de regulament
Articolul 15 – alineatul 2 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 126
Propunere de regulament
Articolul 15 – alineatul 2 – litera ab (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 127
Propunere de regulament
Articolul 15 – alineatul 2 – litera ac (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 128
Propunere de regulament
Articolul 15 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. În cazul în care Comisia a formulat recomandări în temeiul articolului 27 alineatul (2) sau (3), statul membru în cauză include în raportul său, menționat la alineatul (1) al prezentului articol, informații privind politicile și măsurile adoptate sau prevăzute a fi adoptate și puse în aplicare pentru a aborda respectivele recomandări. Aceste informații cuprind un calendar detaliat de punere în aplicare. |
(5) În cazul în care Comisia a formulat recomandări în temeiul articolului 27 alineatul (2) sau (3), statul membru în cauză include în raportul său, menționat la alineatul (1) al prezentului articol, informații privind politicile și măsurile adoptate sau prevăzute a fi adoptate și puse în aplicare pentru a aborda respectivele recomandări. Aceste informații cuprind un calendar detaliat de punere în aplicare. În cazul în care se abate de la o recomandare, statul membru în cauză pune la dispoziție și publică o justificare bine fundamentată, bazată pe date fiabile și criterii obiective. |
Amendamentul 129
Propunere de regulament
Articolul 15 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) Statele membre pun la dispoziția publicului rapoartele înaintate Comisiei în temeiul prezentului articol. |
Amendamentul 130
Propunere de regulament
Articolul 18 – paragraful 1 – litera a – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 131
Propunere de regulament
Articolul 18 – paragraful 1 – litera a – punctul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 132
Propunere de regulament
Articolul 18 – paragraful 1 – litera a – punctul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 133
Propunere de regulament
Articolul 18 – paragraful 1 – litera b – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 134
Propunere de regulament
Articolul 18 – paragraful 1 – litera b – punctul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 135
Propunere de regulament
Articolul 19 – paragraful 1 – litera a – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 136
Propunere de regulament
Articolul 19 – paragraful 1 – litera a – punctul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 137
Propunere de regulament
Articolul 19 – paragraful 1 – litera b – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 138
Propunere de regulament
Articolul 19 – paragraful 1 – litera b – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 139
Propunere de regulament
Articolul 19 – paragraful 1 – litera b – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 140
Propunere de regulament
Articolul 19 – paragraful 1 – litera b – punctul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 141
Propunere de regulament
Articolul 19 – paragraful 1 – litera b – punctul 5 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 142
Propunere de regulament
Articolul 20 – paragraful 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 143
Propunere de regulament
Articolul 20 – paragraful 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 144
Propunere de regulament
Articolul 20 – paragraful 1 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 145
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 146
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 147
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 148
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 149
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera ea (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 150
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera eb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 151
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera f
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 152
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera fa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 153
Propunere de regulament
Articolul 21 – alineatul 1 – litera g
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 154
Propunere de regulament
Articolul 21 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 21a |
|
Raportarea integrată cu privire la sărăcia energetică |
|
Dacă este cazul, un stat membru include în raportul energetic și climatic național intermediar integrat informații cantitative privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică, precum și informații privind politicile și măsurile de abordare a sărăciei energetice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (v). |
|
În cazul în care se aplică articolul 3 alineatul (3) litera (v), statul membru în cauză include în raportul energetic și climatic național intermediar integrat informații cu privire la punerea în aplicare a obiectivului lor național orientativ de a reduce numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică. |
|
Comisia comunică informațiile transmise de către statul membru în temeiul prezentului articol Observatorului sărăciei energetice. |
Amendamentul 155
Propunere de regulament
Articolul 22 – paragrafe 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 156
Propunere de regulament
Articolul 22 – paragrafe 1 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 157
Propunere de regulament
Articolul 22 – paragrafe 1 – litera g
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 158
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 159
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 1 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 160
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 1 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În sensul literei (a) , pe baza inventarelor armonizate de gaze cu efect de seră prezentate de statele membre sau, dacă un stat membru nu și-a prezentat inventarele armonizate până la data respectivă, pe baza propriilor estimări, Comisia compilează anual un inventar armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii. Comisia pune aceste informații la dispoziția publicului în fiecare an până la data de 30 septembrie. |
În acest sens , pe baza inventarelor armonizate de gaze cu efect de seră prezentate de statele membre sau, dacă un stat membru nu și-a prezentat inventarele armonizate până la data respectivă, pe baza propriilor estimări, Comisia compilează anual un inventar armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii. Comisia pune aceste informații la dispoziția publicului în fiecare an până la data de 30 septembrie. |
Amendamentul 161
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Până la data de 31 iulie 2021 și, ulterior, în fiecare an („anul X”), statele membre prezintă Comisiei inventarele aproximative ale gazelor cu efect de seră pentru anul X-1; |
Amendamentul 162
Propunere de regulament
Articolul 24
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 24 |
Articolul 24 |
Platforma de raportare electronică |
Platforma electronică |
1 . Comisia instituie o platformă de raportare online pentru a facilita comunicarea dintre Comisie și statele membre și pentru a promova cooperarea între statele membre. |
(1 ) Pentru a asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor, Comisia instituie o platformă online publică pentru a facilita comunicarea dintre Comisie și statele membre, pentru a promova cooperarea între statele membre și pentru a facilita accesul publicului la informații . |
2. Statele membre utilizează platforma online pentru a prezenta Comisiei rapoartele menționate în prezentul capitol odată ce platforma devine operațională. |
(2) Statele membre utilizează platforma online pentru a prezenta Comisiei rapoartele menționate în prezentul capitol odată ce platforma devine operațională. Statele membre pun aceste rapoarte la dispoziția publicului. |
|
(2a) Comisia utilizează platforma online pentru a facilita accesul online al publicului la proiectul și la versiunea finală a planurilor naționale integrate în materie de energie și climă, precum și la strategiile pe termen lung în materie de climă și energie, menționate la articolele 3, 9 și 14. |
Amendamentul 163
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Până la 31 octombrie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, Comisia evaluează, în special pe baza rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate, a altor informații raportate în temeiul prezentului regulament, a indicatorilor și a statisticilor europene, dacă sunt disponibile: |
(1) Până la 31 octombrie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, Comisia evaluează, în special pe baza rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate, a altor informații raportate în temeiul prezentului regulament, a informațiilor furnizate de Agenția Europeană de Mediu, a indicatorilor și a statisticilor europene, dacă sunt disponibile: |
Amendamentul 164
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 165
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 166
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 167
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 168
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera cb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 169
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 – litera cc (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 170
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) Comisia anunță în prealabil indicatorii pe care intenționează să îi folosească în cadrul acestor evaluări. |
Amendamentul 171
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut al Uniunii, pe baza unei traiectorii liniare pornind de la 20 % în 2020 și ajungând la cel puțin 27 % în 2030, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (a) punctul 2 subpunctul ( i ). |
(2) În domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut al Uniunii, pe baza unei traiectorii liniare obligatorii pornind de la 20 % în 2020 și ajungând la cel puțin 35 % în 2030, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (a) punctul 2 subpunctul ( ic ). |
Amendamentul 172
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 3 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În domeniul eficienței energetice, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii în mod colectiv a unui consum maxim de energie la nivelul Uniunii de 1 321 Mtep consum primar de energie și de 987 Mtep consum final de energie în 2030, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (a). |
În domeniul eficienței energetice, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii în mod colectiv a unui consum maxim de energie la nivelul Uniunii de 1 132 Mtep consum primar de energie și de 849 Mtep consum final de energie în 2030, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (a). |
Amendamentul 173
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 3 – paragraful 2 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 174
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. Până la 31 octombrie 2019 și, ulterior, la fiecare patru ani, Comisia evaluează punerea în aplicare a Directivei 2009/31/CE. |
eliminat |
Amendamentele 175 și 307
Propunere de regulament
Articolul 26
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 26 |
Articolul 26 |
Măsuri ulterioare în caz de neconcordanțe cu obiectivele generale ale uniunii energetice în temeiul Regulamentului privind partajarea eforturilor |
Măsuri ulterioare în caz de neconcordanțe cu obiectivele generale ale uniunii energetice în temeiul Regulamentului privind partajarea eforturilor |
1. Pe baza evaluării în temeiul articolului 25, Comisia emite recomandări către un stat membru, în temeiul articolului 28, în cazul în care evoluțiile politicilor din statul membru respectiv prezintă neconcordanțe cu obiectivele generale ale uniunii energetice. |
(1) Pe baza evaluării în temeiul articolului 25, Comisia emite recomandări către un stat membru, în temeiul articolului 28, în cazul în care evoluțiile politicilor din statul membru respectiv prezintă neconcordanțe cu obiectivele generale ale uniunii energetice și cu țintele pe termen lung ale Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră . |
|
(1a) Un stat membru care intenționează să recurgă la flexibilitatea prevăzută la articolul 7 din prezentul Regulament (UE) …/… [Regulamentul privind partajarea eforturilor] include în planul prevăzut la articolul 3 din prezentul regulament nivelul de utilizare preconizat și politicile și măsurile avute în vedere pentru a depăși exigențele stabilite la articolul 4 din Regulamentul (UE) …/… [exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură] pentru perioada cuprinsă între 2021 și 2030 până la nivelul necesar. |
2. Comisia poate emite avize cu privire la planurile de acțiune prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul [] [ESR]. |
(2) Comisia poate emite avize cu privire la planurile de acțiune prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 7 și articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul [] [ESR]. |
|
(2a) Comisia poate suspenda temporar posibilitatea ca un stat membru să transfere nivelul anual de emisii alocate altor state membre. |
|
(2b) Dat fiind potențialul ridicat de încălzire globală și durata de viață relativ scurtă în atmosferă a metanului, Comisia analizează în ce mod ar fi afectate politicile și măsurile de adoptarea unui interval de timp de 20 de ani în cazul metanului. Comisia analizează opțiunile de politică pentru a aborda rapid problema emisiilor de metan și prezintă o strategie a Uniunii privind metanul, luând în considerare obiectivele economiei circulare, după caz, acordând prioritate emisiilor de metan legate de energie și deșeuri. |
|
(2c) În 2027, Comisia raportează pentru perioada cuprinsă între 2021 și 2025, iar în 2032 pentru perioada cuprinsă între 2026 și 2030 cu privire la totalul emisiilor și al absorbțiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii pentru fiecare dintre categoriile de contabilizare a terenurilor menționate la articolul 2 din Regulamentul (UE) …/… [LULUCF], calculat ca totalul emisiilor și al absorbțiilor raportate pentru perioada respectivă, minus valoarea obținută prin înmulțirea cu cinci a mediilor anuale ale emisiilor și ale absorbțiilor raportate ale Uniunii în perioada 2000-2009. Pe baza constatărilor raportului, Comisia prezintă propuneri, după caz, pentru a asigura integritatea obiectivului global al Uniunii pentru 2030 privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și contribuția sa la obiectivele Acordului de la Paris. |
Amendamentul 309
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul - 1 (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(-1) Dacă, pe baza evaluării proiectelor de planuri energetice și climatice naționale integrate în temeiul articolul 9, Comisia ajunge la concluzia că obiectivele statelor membre sunt insuficiente pentru realizarea colectivă a obiectivelor generale obligatorii pentru sursele regenerabile de energie și eficiența energetică ale Uniunii pentru 2030, aceasta poate solicita statelor membre ale căror obiective le consideră a fi insuficiente să-și mărească nivelul de ambiție pentru a asigura nivelul relevant de ambiție colectivă. |
Amendamentul 310
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul - 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(-1a) În domeniul energiei din surse regenerabile, Comisia utilizează circumstanțele enumerate la articolul 5 alineatul (1) drept criteriile obiective pentru evaluarea sa menționată la articolul 12. Statele membre cu un obiectiv aflat sub cel care rezultă din aplicarea formulei prevăzute în anexa Ia trebuie să își îmbunătățească obiectivul în consecință. |
Amendamentul 176
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Dacă, pe baza evaluării sale a planurilor energetice și climatice naționale integrate și a actualizărilor acestora în temeiul articolului 12, Comisia ajunge la concluzia că obiectivele și contribuțiile planurilor naționale sau ale actualizărilor acestora sunt insuficiente pentru realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, a obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică , Comisia ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura realizarea colectivă a acestor obiective. În ceea ce privește energia din surse regenerabile, aceste măsuri țin seama de nivelul de ambiție al contribuțiilor statelor membre la obiectivul Uniunii pentru 2030, stabilite în planurile lor naționale și în actualizările acestora . |
(1) Dacă, pe baza evaluării sale a planurilor energetice și climatice naționale integrate în temeiul articolului 12, Comisia ajunge la concluzia că țintele și obiectivele planurilor naționale sunt insuficiente, Comisia ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura realizarea acestor ținte și obiective . |
|
În ceea ce privește energia din surse regenerabile, fără a afecta alte măsuri, obiectivul specific național al statelor membre pentru 2030 este revizuit până cel târziu la 31 decembrie 2020 în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu anexa Ia la Directiva (UE) …/… [reformarea Directivei privind energia din surse regenerabile]. |
Amendamentul 177
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Dacă, pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (b), Comisia ajunge la concluzia că un stat membru a înregistrat progrese insuficiente în direcția realizării obiectivelor și contribuțiilor sau a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor stabilite în propriul plan energetic și climatic național integrat, ea emite recomandări către statul membru în cauză în conformitate cu articolul 28. Atunci când emite astfel de recomandări, Comisia ține seama de eforturile ambițioase realizate de timpuriu de statele membre în vederea contribuirii la obiectivul Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030. |
(2) Dacă, pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (b), Comisia ajunge la concluzia că un stat membru a înregistrat progrese insuficiente în direcția realizării traiectoriilor, țintelor și obiectivelor sale sau a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor stabilite în propriul plan energetic și climatic național integrat, ea emite recomandări către statul membru în cauză în conformitate cu articolul 28. |
Amendamentul 178
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Dacă, pe baza evaluării globale a rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate ale statelor membre în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (a) și cu sprijinul altor surse de informații, după caz, Comisia ajunge la concluzia că Uniunea riscă să nu îndeplinească obiectivele uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, obiectivele cadrului privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii, ea poate emite recomandări către toate statele membre, în temeiul articolului 28, pentru a atenua acest risc. După caz, în plus față de recomandări, Comisia ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura, în special, atingerea obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică. În ceea ce privește energia din surse regenerabile, aceste măsuri țin seama de eforturile ambițioase realizate de timpuriu de statele membre în vederea contribuirii la obiectivul Uniunii pentru 2030. |
(3) Dacă, pe baza evaluării rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate ale statelor membre sau cu sprijinul altor surse de informații, după caz , în conformitate cu articolul 25 , Comisia ajunge la concluzia că Uniunea riscă să nu îndeplinească obiectivele uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, obiectivele cadrului privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii, ea emite recomandări către toate statele membre, în temeiul articolului 28, pentru a atenua acest risc. Atunci când emite aceste recomandări, Comisia ține seama de nivelul de ambiție al statelor membre în raport cu obiectivele Uniunii pentru 2030. După caz, în plus față de recomandări, Comisia ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura, în special, atingerea obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică. Aceste măsuri țin seama de eforturile ambițioase realizate de timpuriu de statele membre , în special începând cu 2021, în vederea contribuirii la țintele Uniunii pentru 2030 , de gradul de realizare a traiectoriilor și obiectivelor specifice naționale de către statele membre, precum și de orice contribuție la platforma de finanțare, în conformitate cu alineatul (4) litera (c) . |
Amendamentul 179
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
În domeniul eficienței energetice, aceste măsuri suplimentare pot, în special, să îmbunătățească eficiența energetică a: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 180
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 3 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(3a) Dacă, pe baza evaluării sale efectuate în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (a), Comisia ajunge la concluzia că un proiect de infrastructură împiedică dezvoltarea unei uniuni energetice reziliente, Comisia efectuează o evaluare preliminară a compatibilității proiectului cu obiectivele pe termen lung ale pieței interne a energiei, ținând seama în special de obiectivul pe termen lung, și include recomandări pentru statul membru în cauză, în temeiul articolului 28. Înainte de a efectua această evaluare, Comisia poate consulta alte state membre. |
Amendamentul 293
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 4 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Dacă, în domeniul energiei din surse regenerabile, fără a aduce atingere măsurilor la nivelul Uniunii prevăzute la alineatul (3) și pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatele (1) și (2) în anul 2023 , Comisia ajunge la concluzia că traiectoria liniară a Uniunii menționată la articolul 25 alineatul (2) nu este realizată în mod colectiv , statele membre se asigură , până în anul 2024, că orice decalaj apărut este remediat prin măsuri suplimentare, cum ar fi: |
Dacă, în domeniul energiei din surse regenerabile, fără a aduce atingere măsurilor la nivelul Uniunii prevăzute la alineatul (3) și pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatele (1) și (2), Comisia ajunge la concluzia că un stat membru nu înregistrează suficiente progrese în direcția îndeplinirii obiectivului său național pentru 2030, în special pentru că nu își respectă punctele de referință în 2022, 2025 și 2027 , așa cum sunt stabilite la anexa Ia , statele membre în cauză se asigură că orice decalaj apărut în raport cu traiectoria lor este remediat în termen de un an prin măsuri suplimentare, cum ar fi: |
Amendamentul 182
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 4 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 183
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 4 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 184
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 4 – litera ca (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 185
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 4 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Aceste măsuri țin seama de nivelul de ambiție al contribuțiilor timpurii ale statului membru în cauză la îndeplinirea obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 . |
Aceste măsuri țin seama de nivelul de respectare de către statul membru a țintei și traiectoriei sale naționale privind energia din surse regenerabile. |
|
Comisia adoptă, după caz, măsuri la nivelul Uniunii, în plus față de măsurile luate la nivel național, pentru a asigura realizarea traiectoriei lineare obligatorii al Uniunii și atingerea țintei specifice obligatorii a Uniunii pentru 2030 în materie de energie din surse regenerabile. |
Amendamentul 186
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
5. Dacă, în domeniul eficienței energetice, fără a aduce atingere altor măsuri la nivelul Uniunii în temeiul alineatului (3) și pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatele (1) și (3) în anul 2023, Comisia ajunge la concluzia că progresele realizate în direcția atingerii în mod colectiv a obiectivului Uniunii privind eficiența energetică menționat la articolul 25 alineatul (3) primul paragraf sunt insuficiente, ea ia până în anul 2024 măsuri , în plus față de cele prevăzute în Directiva 2010/31/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0765] și în Directiva 2012/27/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0761] , pentru a se asigura că obiectivele obligatorii ale Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030 sunt îndeplinite. Aceste măsuri suplimentare pot îmbunătăți, în special, eficiența energetică a: |
(5) Dacă, în domeniul eficienței energetice, fără a aduce atingere altor măsuri la nivelul Uniunii în temeiul alineatului (3) și pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatele (1) și (3) în anul 2023, și, ulterior, din doi în doi ani, Comisia ajunge la concluzia că un stat membru nu realizează suficiente progrese în direcția atingerii țintei și realizarea traiectoriei sale naționale obligatorii pentru 2030 , statul membru în cauză se asigură, până în anul 2024 și , ulterior, din doi în doi ani , că orice decalaj apărut în raport cu traiectoria sa este remediat prin măsuri suplimentare în termen de un an. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 187
Propunere de regulament
Articolul 27 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) Fiecare stat membru în cauză menționat la punctul 4 sau 5 detaliază măsurile suplimentare puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a acoperi decalajul și a-și respecta țintele și traiectoriile naționale pentru 2030 în cadrul următorului său raport privind progresele înregistrate, menționat la articolul 15. |
Amendamentul 188
Propunere de regulament
Articolul 28 – alineatul 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 189
Propunere de regulament
Articolul 28 – alineatul 2 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 190
Propunere de regulament
Articolul 28 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) Comisia pune de îndată aceste recomandări la dispoziția tuturor statelor membre. |
Amendamentul 191
Propunere de regulament
Articolul 29 – alineatul 2 – litera ja (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 192
Propunere de regulament
Articolul 29 – alineatul 2 – litera jb (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 193
Propunere de regulament
Articolul 29 – alineatul 2 – litera jc (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 194
Propunere de regulament
Articolul 29 – alineatul 2 – litera ka (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 195
Propunere de regulament
Articolul 30 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Până la 1 ianuarie 2021, statele membre instituie, operează și urmăresc să îmbunătățească în permanență sistemele naționale de inventariere pentru a estima emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră incluse în anexa III partea 2 la prezentul regulament și pentru a asigura actualitatea, transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor lor de gaze cu efect de seră. |
(1) Până la 1 ianuarie 2021, statele membre instituie, operează și urmăresc să îmbunătățească în permanență sistemele naționale de inventariere , în conformitate cu cerințele CCONUSC, pentru a estima emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră incluse în anexa III partea 2 la prezentul regulament și pentru a asigura actualitatea, transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor lor de gaze cu efect de seră. |
Amendamentul 196
Propunere de regulament
Articolul 31 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . În 2027 și 2032, Comisia efectuează o revizuire cuprinzătoare a datelor inventarelor naționale prezentate de către statele membre în temeiul articolului 23 alineatul (3) din prezentul regulament, pentru a monitoriza reducerile sau limitările de către statele membre a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul articolelor 4, 9 și 10 din Regulamentul [] [ESR], reducerile emisiilor și sporirea absorbțiilor de către absorbanți în temeiul articolelor 4 și 12 din Regulamentul [] [LULUCF], precum și orice alte obiective de reducere sau de limitare a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute în legislația Uniunii. Statele membre participă pe deplin la acest proces. |
(1) Comisia efectuează o revizuire cuprinzătoare a datelor inventarelor naționale prezentate de către statele membre în temeiul articolului 23 alineatul (3) din prezentul regulament, pentru a monitoriza reducerile sau limitările de către statele membre a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul articolelor 4, 9 și 10 din Regulamentul [] [ESR], reducerile emisiilor și sporirea absorbțiilor de către absorbanți în temeiul articolelor 4 și 12 din Regulamentul [] [LULUCF], precum și orice alte obiective de reducere sau de limitare a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute în legislația Uniunii. Statele membre participă pe deplin la acest proces. |
Amendamentul 197
Propunere de regulament
Articolul 31 – alineatul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
6. Datele pentru fiecare stat membru înregistrate în registrele instituite în temeiul articolului 11 din Regulamentul [] [ESR] la o lună de la data verificării conformității cu Regulamentul [] [LULUCF] menționate la alineatul (5) din prezentul articol, se utilizează pentru verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul [] [ESR] pentru anii 2021 și 2026 . Verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul [] [ESR] pentru fiecare dintre anii 2022-2025 și 2027-2030 se efectuează la o dată care cade la o lună de la data verificării conformității pentru anul precedent. Această verificare include modificările aduse datelor respective, care rezultă în urma faptului că statul membru în cauză se folosește de flexibilitățile în temeiul articolelor 5, 6 și 7 din Regulamentul [] [ESR]. |
(6) Datele pentru fiecare stat membru înregistrate în registrele instituite în temeiul articolului 11 din Regulamentul [] [ESR] la o lună de la data verificării conformității cu Regulamentul [] [LULUCF] menționate la alineatul (5) din prezentul articol, se utilizează pentru verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul [] [ESR]. Verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul [] [ESR] pentru fiecare dintre [anii în conformitate cu ciclul de conformitate menționat la articolul 9 din Regulamentul (UE)…/… [ESR] se efectuează la o dată care cade la o lună de la data verificării conformității pentru anul precedent. Această verificare include modificările aduse datelor respective, care rezultă în urma faptului că statul membru în cauză se folosește de flexibilitățile în temeiul articolelor 5, 6 și 7 din Regulamentul [] [ESR]. |
Amendamentul 198
Propunere de regulament
Articolul 31 – alineatul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(6a) Ultima verificare a conformității menționată la alineatul (6) al prezentului articol, o verificare a cerințelor în temeiul [articolului 9a; rezerva privind acțiunile întreprinse într-un stadiu incipient] [ESR] este efectuată de către Comisie, la cererea unui stat membru în vederea utilizării rezervei. Această verificare poate fi urmată de modificări ale datelor pentru fiecare stat membru eligibil, în cazul în care cerințele în temeiul [articolului 9a; rezerva privind acțiunile întreprinse într-un stadiu incipient] [ESR] sunt îndeplinite. |
Amendamentul 199
Propunere de regulament
Articolul 35 – paragraful 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Agenția Europeană de Mediu asistă Comisia în activitățile acesteia în ceea ce privește dimensiunile „decarbonizare” și „eficiență energetică”, pentru a respecta articolele 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 și 34, în conformitate cu programul său de lucru anual. Această activitate de asistență include, după necesități, asistență pentru: |
Agenția Europeană de Mediu asistă Comisia în activitățile acesteia în ceea ce privește dimensiunile „decarbonizare” și „eficiență energetică”, pentru a respecta articolele 13a, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 și 34, în conformitate cu programul său de lucru anual. Această activitate de asistență include, după necesități, asistență pentru: |
Amendamentul 200
Propunere de regulament
Articolul 35 – paragraful 1 – litera ja (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 201
Propunere de regulament
Articolul 37 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Amendamentul 202
Propunere de regulament
Articolul 37 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1 . Comisia este asistată de un comitet al uniunii energetice . Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 și activează în formațiunile sectoriale respective relevante pentru prezentul regulament . |
(1 ) Pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia este asistată de un Comitet pentru energie și climă . Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. |
Amendamentul 203
Propunere de regulament
Articolul 37 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2 . Acest comitet înlocuiește comitetul instituit prin articolul 8 din Decizia 93/389/CEE, prin articolul 9 din Decizia 280/2004/CE și prin articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Trimiterile la comitetul instituit în temeiul actelor legislative menționate se interpretează ca trimiteri la comitetul instituit prin prezentul regulament . |
(2 ) Fără a aduce atingere alineatului (1) de la prezentul articol, în ceea ce privește punerea în aplicare a articolelor 15, 17, 23, 31 și 32 din prezentul regulament, Comisia este asistată de Comitetul privind schimbările climatice instituit prin articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. |
Amendamentul 204
Propunere de regulament
Articolul 38 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Până la 28 februarie 2026 și , ulterior, o dată la cinci ani , Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, la contribuția sa la guvernanța uniunii energetice și la conformitatea dispozițiilor în materie de planificare, de raportare și de monitorizare ale prezentului regulament cu alte acte legislative ale Uniunii sau cu decizii viitoare legate de CCONUSC și de Acordul de la Paris. Comisia poate să formulez propuneri , dacă este cazul . |
În termen de șase luni de la dialogul de facilitare care urmează a fi organizat sub egida CCONUSC în 2018 pentru a face bilanțul progreselor realizate de părți în eforturile lor colective de a îndeplini obiectivul global pe termen lung și în termen de șase luni de la bilanțul general din 2023 și de la bilanțurile globale ulterioare , Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la funcționarea și punerea în aplicare a prezentului regulament, la contribuția sa la guvernanța uniunii energetice și la conformitatea dispozițiilor în materie de planificare, de raportare și de monitorizare ale prezentului regulament cu alte acte legislative ale Uniunii sau cu decizii viitoare legate de CCONUSC și de Acordul de la Paris și la adecvarea contribuției sale la obiectivele Acordului de la Paris . Aceste rapoarte sunt însoțite de propuneri de consolidare a acțiunii Uniunii în domeniul climei și al energiei, după caz . |
Amendamentul 205
Propunere de regulament
Articolul 38 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
În termen de șase luni de la prezentarea de către Uniune a unei contribuții noi sau revizuite stabilite la nivel național (CSN), în temeiul Acordului de la Paris, Comisia prezintă, după caz, propunerile legislative necesare pentru a modifica actele juridice relevante ale Uniunii. |
Amendamentul 206
Propunere de regulament
Articolul 40 – paragraful 1 – punctul 2
Directiva 98/70/CE
Articolul 7a – alineatul 1 – paragraful 3 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 207
Propunere de regulament
Articolul 47 – paragraful 1 – punctul 2
Directiva 2012/27/UE
Articolul 18 – alineatul 1 – litera e
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 208
Propunere de regulament
Articolul 49 – paragraful 1 – punctul 1
Directiva (UE) 2015/652
Anexa I – partea 2 – punctele 2, 3, 4 și 7
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 209
Propunere de regulament
Articolul 49 – paragraful 1 – punctul 2 – litera a
Regulamentul (UE) 2015/652
Anexa III – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 210
Propunere de regulament
Articolul 49 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b
Regulamentul (UE) 2015/652
Anexa III – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 211
Propunere de regulament
Articolul 49 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 49a |
|
SEE |
|
1. În termen de [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia prezintă Comitetului mixt al SEE un proiect de decizie a Comitetului mixt privind prezentul regulament, pentru a permite țărilor AELS aparținând SEE să pună în aplicare pe deplin dispozițiile prezentului regulament, contribuind astfel la îndeplinirea obiectivelor uniunii energetice. |
|
2. Odată ce acestea sunt încorporate în Acordul privind SEE AELS în urma unei decizii a Comitetului mixt, obligațiile statelor membre față de alte state membre în temeiul prezentului regulament se extind și la acele țări AELS aparținând SEE care au pus în aplicare regulamentul pe teritoriul lor. |
Amendamentul 212
Propunere de regulament
Articolul 50 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Articolul 50a Comunitatea Energiei În termen de … [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia propune încorporarea acestuia în Comunitatea Energiei, în conformitate cu articolul 79 din Tratatul de instituire a Comunității Energiei. După încorporarea printr-o decizie a Consiliului ministerial al Comunității Energiei și sub rezerva oricăror modificări în temeiul articolului 24 din Tratatul de instituire a Comunității Energiei, obligațiile statelor membre față de alte state membre în temeiul prezentului regulament se extind și la acele părți contractante din cadrul Comunității Energiei care au pus în aplicare regulamentul pe teritoriul lor. |
Amendamentul 213
Propunere de regulament
Articolul 51
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 51 |
Articolul 51 |
Dispoziții tranzitorii |
Dispoziții tranzitorii |
Prin derogare de la articolul 50 din prezentul regulament, articolul 7 și articolul 17 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare rapoartelor care conțin datele necesare în temeiul respectivelor articole pentru anii 2018, 2019 și 2020. |
Prin derogare de la articolul 50 din prezentul regulament, articolul 7 și articolul 17 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare rapoartelor care conțin datele necesare în temeiul respectivelor articole pentru anii 2018, 2019 și 2020. |
|
Articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare în ceea ce privește a doua perioadă de angajament a protocolului de la Kyoto. |
Articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare revizuirii datelor inventarelor de GES pentru anii 2018, 2019 și 2020. |
Articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare revizuirii datelor inventarelor de GES pentru anii 2018, 2019 și 2020. |
Articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare transmiterii raportului necesar în temeiul articolului respectiv. |
Articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare transmiterii raportului necesar în temeiul articolului respectiv. |
|
Articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare în scopul punerii în aplicare a articolelor 15, 17, 23, 31 și 32 din prezentul regulament, precum și acolo unde este menționat în alte acte juridice ale Uniunii. |
Amendamentul 214
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – subpunctul 1.3 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 215
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – subpunctul 1.4 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 216
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 1 – subpunctul 1.4 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 217
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.1 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 218
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.1 – subpunctul ia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 219
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.1 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 220
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.2 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 221
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.2 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 222
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.2 – subpunctul iv
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 223
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.2 – subpunctul v
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 224
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.2 – subpunctul va (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 225
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.1 – subpunctul 2.1.2 – subpunctul vi
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 226
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.2 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 227
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.2 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 228
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.2 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 229
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.2 – subpunctul iv
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 230
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.3 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 231
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.3 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 232
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.3 – subpunctul iv
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 233
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.4 – subpunctul 2.4.1 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 234
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.4 – subpunctul 2.4.2 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 235
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.4 – subpunctul 2.4.3 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 236
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.4 – subpunctul 2.4.3 – subpunctul ia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 237
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.4 – subpunctul 2.4.3 – subpunctul ib (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 238
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.4 – subpunctul 2.4.3 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 240
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.5 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 241
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 2 – subpunctul 2.5 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 242
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.1 – subpunctul 3.1.1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amendamentul 243
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.1 – subpunctul 3.1.2 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 244
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.1 – subpunctul 3.1.2 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 245
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.1 – subpunctul 3.1.2 – subpunctul iv
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 246
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.1 – subpunctul 3.1.2 – subpunctul iva (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 247
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.1 – subpunctul 3.1.2 – subpunctul via (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||
|
|
Amendamentul 248
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.1 – subpunctul 3.1.3 – subpunctul iva (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 249
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.2 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Politicile, măsurile și programele planificate pentru atingerea obiectivului național orientativ în materie de eficiență energetică pentru 2030, precum și a altor obiective prezentate la punctul 2.2, inclusiv măsurile și instrumentele (de asemenea de natură financiară) planificate pentru a promova performanța energetică a clădirilor, în special în ceea ce privește următoarele: |
Politicile, măsurile și programele planificate pentru atingerea țintei naționale obligatorii în materie de eficiență energetică pentru 2030, precum și a altor obiective prezentate la punctul 2.2, inclusiv măsurile și instrumentele (de asemenea de natură financiară) planificate pentru a promova performanța energetică a clădirilor, în special în ceea ce privește următoarele: |
Amendamentul 250
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.2 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 251
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.2 – subpunctul iv
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 252
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.2 – subpunctul iva (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 253
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.4 – subpunctul 3.4.3 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 254
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.4 – subpunctul 3.4.3 – subpunctul iia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 255
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.4 – subpunctul 3.4.3 – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 256
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea A – punctul 3 – subpunctul 3.5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 257
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 4 – subpunctul 4.4 – subpunctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 258
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 4 – subpunctul 4.6 – subpunctul iiia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 259
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 4 – subpunctul 4.6 – subpunctul iv
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 260
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 4 – subpunctul 4.6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 261
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 5 – titlu
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 262
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 5 – subpunctul 5.1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 263
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 5 – subpunctul 5.1 – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 264
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 5 – subpunctul 5.1 – subpunctul iia (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 265
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 5 – subpunctul 5.2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||
|
|
Amendamentul 266
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 5 – subpunctul 5.2 b (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||
|
|
Amendamentul 267
Propunere de regulament
Anexa I – partea 1 – secțiunea B – punctul 5 – subpunctul 5.2 c (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||||||||||||
|
|
Amendamentul 294/rev
Propunere de regulament
Anexa I a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
|
|
Traiectoria menționată la articolul 4 litera (a) punctul 2 al doilea paragraf cuprinde următoarele puncte de referință: |
|
S2020 +0,20 (S2030 – S2020), ca pondere medie pentru perioada 2021-2022; |
|
S2020 +0,45 (S2030 – S2020), ca pondere medie pentru perioada 2023-2025; precum și |
|
S2020 +0,70 (S2030 – S2020), ca pondere medie pentru perioada 2025-2027; |
|
unde: |
|
S2020 = obiectivul stabilit pentru statul membru în cauză pentru anul 2020, în conformitate cu articolul 3 și cu anexa I – partea A din Directiva …/… [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016)0767]; |
|
precum și |
|
S2030 = obiectivul pentru statul membru respectiv în 2030. |
Amendamentul 270
Propunere de regulament
Anexa II – punctul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 271
Propunere de regulament
Anexa II – punctul 1 – litera c
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 272
Propunere de regulament
Anexa II – punctul 1 – litera f – teza introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 274
Propunere de regulament
Anexa II – punctul 1 – litera f – subpunctul ii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 275
Propunere de regulament
Anexa II – punctul 1 – litera f – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 276
Propunere de regulament
Anexa II – punctul 1 – litera f – subpunctul iv
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
eliminat |
Amendamentul 277
Propunere de regulament
Anexa II a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Amendamentul 278
Propunere de regulament
Anexa III – partea 1 – litera n
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 279
Propunere de regulament
Anexa VII – partea 1 – litera m – punctul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 280
Propunere de regulament
Anexa VII – partea 1 – litera m – punctul 1 – litera a – subpunctul iii
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 281
Propunere de regulament
Anexa VII – partea 1 – litera m – punctul 2 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 282
Propunere de regulament
Anexa VII – partea 2 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Amendamentul 283
Propunere de regulament
Anexa VIII – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 284
Propunere de regulament
Anexa VIII – litera f
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 285
Propunere de regulament
Anexa VIII – litera fa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
(1) Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0402/2017).
(14) Concluziile Consiliului European din 23-24 octombrie 2014 (EUCO 169/14).
(14) Concluziile Consiliului European din 23-24 octombrie 2014 (EUCO 169/14).
(16) Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2015 (14632/15).
(16) Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2015 (14632/15).
(18) Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (JO L 309, 27.11.2001, p. 22).
(18) Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (JO L 309, 27.11.2001, p. 22).
(24) Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).
(24) Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).
(27) Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).
(27) Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).
(1a) Raportul Parlamentului European din 2 iunie 2016 privind punerea în aplicare a Directivei privind eficiența energetică (2012/27/UE) – (2015/2232(INI)).
(1) Trebuie asigurată consecvența cu strategiile de reducere a emisiilor pe termen lung în temeiul articolului 14.
(1) Trebuie asigurată consecvența cu strategiile de reducere a emisiilor pe termen lung în temeiul articolului 14.
(6) La planificarea acestor măsuri, statele membre iau în considerare sfârșitul duratei de viață a instalațiilor existente și potențialul de repowering.
(6) La planificarea acestor măsuri, statele membre iau în considerare sfârșitul duratei de viață a instalațiilor existente și potențialul de repowering.
(7) În conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0765].
(7) În conformitate cu articolul 2a din Directiva 2010/31/UE [versiunea modificată în conformitate cu propunerea COM(2016)0765].
(9) În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2012/27/UE.
(10) În conformitate cu articolele 12 și 17 din Directiva 2012/27/UE.
(11) În conformitate cu articolul 19 din Directiva 2012/27/UE.
(9) În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2012/27/UE.
(10) În conformitate cu articolele 12 și 17 din Directiva 2012/27/UE.
(11) În conformitate cu articolul 19 din Directiva 2012/27/UE.
(18) În conformitate cu [Directiva 2009/72/CE reformată propusă prin COM(2016)0864 și cu Regulamentul (CE) nr. 714/2009 reformat propus prin COM(2016)0861].
(18) În conformitate cu [Directiva 2009/72/CE reformată propusă prin COM(2016)0864 și cu Regulamentul (CE) nr. 714/2009 reformat propus prin COM(2016)0861].
(29) Politicile și măsurile planificate sunt opțiuni aflate în discuție care au o șansă reală de a fi adoptate și puse în aplicare după data prezentării planului național. Prin urmare, previziunile rezultate în temeiul punctului 5.1. subpunctul (i) trebuie să includă nu numai politici și măsuri adoptate și puse în aplicare (previziuni în contextul politicilor și măsurilor existente), ci și politici și măsuri planificate.
(29) Politicile și măsurile planificate sunt opțiuni aflate în discuție care au o șansă reală de a fi adoptate și puse în aplicare după data prezentării planului național. Prin urmare, previziunile rezultate în temeiul punctului 5.1. subpunctul (i) trebuie să includă nu numai politici și măsuri adoptate și puse în aplicare (previziuni în contextul politicilor și măsurilor existente), ci și politici și măsuri planificate.
Joi, 18 ianuarie 2018
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/498 |
P8_TA(2018)0016
Tratatul de la Marrakesh: facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate ***
Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Tratatului de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))
(Procedura de aprobare)
(2018/C 458/18)
Parlamentul European,
— |
având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12629/2017), |
— |
având în vedere Tratatul de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate (5905/2015), |
— |
având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 114 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0375/2017), |
— |
având în vedere avizul Curții de Justiție din 14 februarie 2017 (1), |
— |
având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0400/2017), |
1. |
aprobă încheierea Tratatului de la Marrakesh; |
2. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI). |
(1) Avizul Curții de Justiție din 14 februarie 2017, 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.
19.12.2018 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 458/499 |
P8_TA(2018)0017
Competența, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii *
Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 18 ianuarie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii (reformare) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))
(Procedura legislativă specială – consultare – reformare)
(2018/C 458/19)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0411), |
— |
având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0322/2016), |
— |
având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1), |
— |
având în vedere articolele 104 și 78c din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru petiții (A8-0388/2017), |
A. |
întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
1. |
aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
2. |
invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
3. |
invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
4. |
solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
5. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
Amendamentul 1
Propunere de regulament
Considerentul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 2
Propunere de regulament
Considerentul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 3
Propunere de regulament
Considerentul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 4
Propunere de regulament
Considerentul 4 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 5
Propunere de regulament
Considerentul 6
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 6
Propunere de regulament
Considerentul 6 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 7
Propunere de regulament
Considerentul 12 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 8
Propunere de regulament
Considerentul 13
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 9
Propunere de regulament
Considerentul 14 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 10
Propunere de regulament
Considerentul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 11
Propunere de regulament
Considerentul 17
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 12
Propunere de regulament
Considerentul 18
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 13
Propunere de regulament
Considerentul 23
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 14
Propunere de regulament
Considerentul 26
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 15
Propunere de regulament
Considerentul 28
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 16
Propunere de regulament
Considerentul 28 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 17
Propunere de regulament
Considerentul 30
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 18
Propunere de regulament
Considerentul 33
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 19
Propunere de regulament
Considerentul 37 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 20
Propunere de regulament
Considerentul 42
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 21
Propunere de regulament
Considerentul 44
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 22
Propunere de regulament
Considerentul 46
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 23
Propunere de regulament
Considerentul 46 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 24
Propunere de regulament
Considerentul 48 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 25
Propunere de regulament
Considerentul 49
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 26
Propunere de regulament
Considerentul 50
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 27
Propunere de regulament
Considerentul 51
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 28
Propunere de regulament
Articolul 1 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Prezentul regulament se aplică, oricare ar fi natura autorității judiciare sau administrative, materiilor civile privind: |
(1) Prezentul regulament se aplică, oricare ar fi natura autorității judiciare sau administrative sau a altei autorități care are competențe în materiile ce intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament , materiilor civile privind: |
Amendamentul 29
Propunere de regulament
Articolul 1 – alineatul 1 – litera ba (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 30
Propunere de regulament
Articolul 1 – alineatul 2 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 31
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 32
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 33
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 34
Propunere de regulament
Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 12 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 35
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. Autoritățile dintr-un stat membru sunt competente în materia autorității părintești privind un copil care are reședința obișnuită în acest stat membru. În cazul în care copilul se mută în mod legal dintr-un stat membru în altul și dobândește o nouă reședință obișnuită în acesta, competența le revine autorităților din statul membru al noii reședințe obișnuite. |
1. Autoritățile dintr-un stat membru sunt competente în materia autorității părintești privind un copil care are reședința obișnuită în acest stat membru. În cazul în care copilul se mută în mod legal dintr-un stat membru în altul și dobândește o nouă reședință obișnuită în acesta, competența le revine autorităților din statul membru al noii reședințe obișnuite , excepție făcând cazul în care părțile convin înainte de mutare ca autoritatea statului membru în care copilul își avea reședința obișnuită până atunci să își păstreze competența . |
Amendamentul 36
Propunere de regulament
Articolul 7 – alineatul 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(1a) În cazul procedurilor pendinte care reglementează drepturile de custodie și de vizită, autoritatea din statul membru de origine își păstrează competența până la finalizarea procedurii, cu excepția cazului în care părțile au convenit asupra încheierii procedurii. |
Amendamentul 37
Propunere de regulament
Articolul 8 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care titularul dreptului de vizită menționat la alineatul (1) a acceptat competența autorităților din statul membru în care copilul are noua sa reședință obișnuită prin participarea la o procedură în fața acestor autorități fără a le contesta competența. |
(2) Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care titularul dreptului de vizită menționat la alineatul (1) , după ce a fost informat cu privire la consecințele juridice de autoritățile din statul în care copilul își avea reședința obișnuită anterioară, a acceptat competența autorităților din statul membru în care copilul are noua sa reședință obișnuită prin participarea , în pofida faptului că a fost informat cu privire la consecințele juridice, la o procedură în fața acestor autorități fără a le contesta competența. |
Amendamentul 38
Propunere de regulament
Articolul 9 – paragraful 1 – litera b – punctul i
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 39
Propunere de regulament
Articolul 10 – alineatul 5 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Judecătorii desemnați sunt judecători specializați în dreptul familiei, în exercițiu, cu experiență în special în aspecte care prezintă o dimensiune jurisdicțională transfrontalieră. |
Amendamentul 40
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 1 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În caz de urgență, autoritățile dintr-un stat membru în care se află copilul sau bunurile sale au competența de a lua măsuri provizorii, inclusiv asigurătorii, cu privire la copilul sau bunurile respective. |
În caz de urgență, autoritățile dintr-un stat membru în care se află copilul sau bunurile sale au competența de a lua măsuri provizorii, inclusiv asigurătorii, cu privire la copilul sau bunurile respective. Astfel de măsuri nu ar trebui să întârzie în mod nejustificat procedurile și hotărârile finale privind drepturile de custodie și de vizită. |
Amendamentul 41
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 1 – paragraful 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
În măsura în care protejarea interesului superior al copilului impune acest lucru, autoritatea care a luat măsurile asigurătorii informează autoritatea din statul membru competentă în temeiul prezentului regulament pentru soluționarea cauzei pe fond, fie în mod direct, fie prin autoritatea centrală desemnată în temeiul articolului 60. |
În măsura în care protejarea interesului superior al copilului impune acest lucru, autoritatea care a luat măsurile asigurătorii informează autoritatea din statul membru competentă în temeiul prezentului regulament pentru soluționarea cauzei pe fond, fie în mod direct, fie prin autoritatea centrală desemnată în temeiul articolului 60. Autoritatea menționată garantează faptul că ambii părinți implicați în procedură sunt tratați în mod egal și că aceștia sunt informați referitor la toate măsurile relevante, fără întârziere și în mod detaliat, într-o limbă pe care o stăpânesc. |
Amendamentul 42
Propunere de regulament
Articolul 12 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Măsurile luate în conformitate cu alineatul (1) încetează să producă efecte de îndată ce autoritatea din statul membru competentă în temeiul prezentului regulament pentru soluționarea cauzei pe fond a luat măsurile pe care le consideră corespunzătoare. |
(2) Măsurile luate în conformitate cu alineatul (1) încetează să producă efecte de îndată ce autoritatea din statul membru competentă în temeiul prezentului regulament pentru soluționarea cauzei pe fond a luat măsurile pe care le consideră corespunzătoare și din momentul în care aceasta notifică măsurile respective autorității statului membru în care au fost luate măsurile provizorii . |
Amendamentul 43
Propunere de regulament
Articolul 19 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2a) În cazurile menționate la alineatele (1) și (2), la cererea unei autorități sesizate cu litigiul, orice altă autoritate care a fost sesizată informează fără întârziere instanța solicitantă cu privire la data la care a fost sesizată, în conformitate cu articolul 15. |
Amendamentul 44
Propunere de regulament
Articolul 20
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Articolul 20 |
Articolul 20 |
Dreptul copilului de a-și exprima părerea |
Dreptul copilului de a-și exprima părerea |
Atunci când își exercită competența în temeiul secțiunii 2 din prezentul capitol, autoritățile din statele membre se asigură că unui copil care este capabil de a-și forma o părere proprie i se oferă posibilitatea reală și efectivă de a-și exprima liber respectiva părere în cursul procedurii. |
Atunci când își exercită competența în temeiul secțiunii 2 din prezentul capitol, autoritățile din statele membre se asigură că unui copil care este capabil de a-și forma o părere proprie i se oferă posibilitatea reală și efectivă de a-și exprima liber respectiva părere în cursul procedurii , în conformitate cu dreptul procedural național, cu articolul 24 alineatul (1) din Cartă, cu articolul 12 din Convenția ONU privind drepturile copilului, precum și cu Recomandarea Consiliului Europei adresată statelor membre cu privire la participarea copiilor și a tinerilor în vârstă de până la 18 ani (1a). În hotărâre, autoritățile își argumentează observațiile în acest sens. |
|
Ascultarea unui copil care își exercită dreptul de a-și exprima opinia este realizată de un judecător sau de către un expert special instruit în conformitate cu dispozițiile naționale, fără a supune copilul niciunei presiuni, în special din partea părinților, într-un mediu adaptat copilului și corespunzător vârstei acestuia în ceea ce privește limbajul și conținutul, și oferă toate garanțiile, astfel încât integritatea emoțională și interesul superior al copilului să fie protejate. |
|
Ascultarea copilului nu se realizează în prezența părților la procedură sau a reprezentanților lor legali, dar se înregistrează și se adaugă la documentație, astfel încât părțile și reprezentanții lor legali să poată avea posibilitatea de a vedea înregistrarea ascultării. |
Autoritatea acordă importanța cuvenită părerii copilului în funcție de vârsta și maturitatea acestuia și își consemnează considerațiile în hotărâre. |
Autoritatea acordă importanța cuvenită părerii copilului în funcție de vârsta și maturitatea acestuia, ținând seama de interesul superior al copilului, și își consemnează considerațiile în hotărâre. |
Amendamentul 45
Propunere de regulament
Articolul 23 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. Instanța judecătorească determină, cât de repede posibil în cadrul procedurii, dacă părțile doresc să recurgă la mediere pentru a ajunge, în interesul superior al copilului, la o soluție de comun acord, dacă acest demers nu întârzie procedura în mod nejustificat. |
(2) Instanța judecătorească determină, cât de repede posibil în cadrul procedurii, dacă părțile doresc să recurgă la mediere pentru a ajunge, în interesul superior al copilului, la o soluție de comun acord, dacă acest demers nu întârzie procedura în mod nejustificat. În acest caz, instanța judecătorească solicită părților să recurgă la mediere. |
Amendamentul 46
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. Instanța judecătorească poate declara hotărârea prin care se dispune înapoierea copilului ca fiind o hotărâre executorie cu titlu provizoriu, fără a aduce atingere unei eventuale căi de atac, chiar dacă dreptul intern nu prevede acest caracter executoriu cu titlu provizoriu. |
(3) Instanța judecătorească poate declara hotărârea prin care se dispune înapoierea copilului ca fiind o hotărâre executorie cu titlu provizoriu, fără a aduce atingere unei eventuale căi de atac, chiar dacă dreptul intern nu prevede acest caracter executoriu cu titlu provizoriu , ținând seama de interesul superior al copilului . |
Amendamentul 47
Propunere de regulament
Articolul 25 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) Atunci când dispune înapoierea copilului, autoritatea judiciară respectivă notifică această hotărâre și data la la care aceasta produce efecte autorității centrale din statul membru al reședinței obișnuite a copilului înainte de a fi fost deplasat ilicit. |
Amendamentul 48
Propunere de regulament
Articolul 32 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. În cazul în care hotărârea nu s-a executat în termen de șase săptămâni din momentul în care s-a inițiat procedura de executare, instanța judecătorească din statul membru de executare informează autoritatea centrală solicitantă din statul membru de origine sau solicitantul, în cazul în care procedura a fost inițiată fără sprijinul autorității centrale, cu privire la acest fapt și la motivele neexecutării. |
(4) În cazul în care hotărârea nu s-a executat în termen de șase săptămâni din momentul în care s-a inițiat procedura de executare, instanța judecătorească din statul membru de executare informează în mod corespunzător autoritatea centrală solicitantă din statul membru de origine sau solicitantul, în cazul în care procedura a fost inițiată fără sprijinul autorității centrale, cu privire la acest fapt și la motivele neexecutării , și îi comunică termenul estimat pentru executare . |
Amendamentul 49
Propunere de regulament
Articolul 37 – paragraful 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 50
Propunere de regulament
Articolul 38 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. La cererea oricărei părți interesate, recunoașterea unei hotărâri pronunțate în materia autorității părintești se refuză : |
(1) La cererea oricărei părți interesate, o hotărâre pronunțată în materia autorității părintești nu este recunoscută : |
Amendamentul 51
Propunere de regulament
Articolul 38 – alineatul 1 – litera b
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 52
Propunere de regulament
Articolul 58 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Solicitantul care, în statul membru de origine, a beneficiat în tot sau în parte de asistență judiciară sau de o scutire de taxe și de cheltuieli beneficiază, în cadrul procedurii prevăzute la articolul 27 alineatul (3), și la articolele 32, 39, și 42 , de cea mai favorabilă asistență sau de cea mai mare scutire prevăzută de dreptul statului membru de executare. |
Solicitantul care, în statul membru de origine, a beneficiat în tot sau în parte de asistență judiciară , asistență pentru recurgerea la mediere sau de o scutire de taxe și de cheltuieli beneficiază, în cadrul procedurilor prevăzute la articolul 27 alineatul (3) și la articolele 32, 39, și 42, de cea mai favorabilă asistență sau de cea mai mare scutire prevăzută de dreptul statului membru de executare. |
Amendamentul 53
Propunere de regulament
Articolul 63 – alineatul 1 – litera a
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 54
Propunere de regulament
Articolul 63 – alineatul 1 – litera d
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 55
Propunere de regulament
Articolul 63 – alineatul 1 – litera e a (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
Amendamentul 56
Propunere de regulament
Articolul 63 – alineatul 1 – litera g
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||||
|
|
Amendamentul 57
Propunere de regulament
Articolul 64 – alineatul 1 – partea introductivă
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. La cererea motivată a autorității centrale sau a unei autorități dintr-un stat membru cu care copilul are legături strânse, autoritatea centrală a statului membru în care copilul își are reședința obișnuită și în care acesta se află poate , direct sau prin intermediul autorităților sau al altor organisme: |
(1) La cererea motivată a autorității centrale sau a unei autorități dintr-un stat membru cu care copilul are legături strânse, autoritatea centrală a statului membru în care copilul își are reședința obișnuită și în care acesta se află, direct sau prin intermediul autorităților sau al altor organisme: |
Amendamentul 58
Propunere de regulament
Articolul 64 – alineatul 2
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
2. În cazul în care se are în vedere o hotărâre în materia autorității părintești, o autoritate dintr-un stat membru poate solicita , în cazul în care situația copilului impune acest lucru, oricărei alte autorități dintr-un alt stat membru care deține informații relevante pentru protecția copilului să îi comunice aceste informații. |
(2) În cazul în care se are în vedere o hotărâre în materia autorității părintești, o autoritate dintr-un stat membru solicită , în cazul în care situația copilului impune acest lucru, oricărei alte autorități dintr-un alt stat membru care deține informații relevante pentru protecția copilului să îi comunice aceste informații. |
Amendamentul 59
Propunere de regulament
Articolul 64 – alineatul 2 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(2а) În cazul în care se examinează chestiuni în materie de autoritate părintească, autoritatea centrală din statul membru în care copilul își are reședința obișnuită informează, fără întârziere, autoritatea centrală a statului membru al cărui resortisant este copilul sau unul dintre părinți, cu privire la existența unor proceduri. |
Amendamentul 60
Propunere de regulament
Articolul 64 – alineatul 3
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
3. O autoritate dintr-un stat membru poate solicita sprijinul autorităților dintr-un alt stat membru în vederea punerii în aplicare a hotărârilor în materia autorității părintești pronunțate în temeiul prezentului regulament, în special în ceea ce privește asigurarea exercitării efective a dreptului de vizită, precum și a dreptului de a menține legături directe și regulate cu copilul. |
(3) O autoritate dintr-un stat membru solicită sprijinul autorităților dintr-un alt stat membru în vederea punerii în aplicare a hotărârilor în materia autorității părintești pronunțate în temeiul prezentului regulament, în special în ceea ce privește asigurarea exercitării efective a dreptului de vizită, precum și a dreptului de a menține legături directe și regulate cu copilul. |
Amendamentul 61
Propunere de regulament
Articolul 64 – alineatul 5
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
5. La cererea unei persoane care își are reședința într-un stat membru în care copilul nu își are reședința obișnuită și care dorește să obțină sau să mențină dreptul de a vizita copilul sau la cererea unei autorități centrale dintr-un alt stat membru, autoritățile din acel stat membru strâng informații sau probe și pot ajunge la o concluzie cu privire la măsura în care persoana respectivă întrunește condițiile necesare pentru a-și exercita dreptul de vizită și la condițiile în care ar trebui exercitat acest drept. |
(5) La cererea unuia dintre părinți sau a unui membru al familiei care își are reședința într-un stat membru în care copilul nu își are reședința obișnuită și care dorește să obțină sau să mențină dreptul de a vizita copilul sau la cererea unei autorități centrale dintr-un alt stat membru, autoritățile din acel stat membru strâng informații sau probe și pot ajunge la o concluzie cu privire la măsura în care persoanele respective întrunesc condițiile necesare pentru a-și exercita dreptul de vizită și la condițiile în care ar trebui exercitat acest drept. |
Amendamentul 62
Propunere de regulament
Articolul 64 – alineatul 5 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
(5a) O autoritate a unui stat membru poate cere autorității centrale din alt stat membru să-i comunice informații cu privire la legislația națională a statului membru respectiv în privința aspectelor care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care sunt relevante pentru examinarea unei cauze în temeiul prezentului regulament. Autoritatea din statul membru solicitat trebuie să răspundă în cel mai scurt timp. |
Amendamentul 63
Propunere de regulament
Articolul 65 – alineatul 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
1. În cazul în care autoritatea competentă în temeiul prezentului regulament preconizează plasarea copilului într-un centru de plasament sau într-o familie substitutivă dintr-un alt stat membru, aceasta obține în prealabil aprobarea autorității competente din celălalt stat membru . În acest scop, autoritatea competentă transmite, prin intermediul autorității centrale din propriul stat membru, autorității centrale din statul membru în care urmează să fie plasat copilul o cerere de aprobare care include un raport privind copilul, împreună cu motivele plasării sau ale îngrijirii propuse. |
(1) În cazul în care autoritatea competentă în temeiul prezentului regulament ia în considerare plasarea copilului în îngrijirea unor membri ai familiei, în familii substitutive sau într-un centru de plasament sigur dintr-un alt stat membru, aceasta obține în prealabil aprobarea autorității competente din celălalt stat membru. În acest scop, autoritatea competentă transmite, prin intermediul autorității centrale din propriul stat membru, autorității centrale din statul membru în care urmează să fie plasat copilul o cerere de aprobare care include un raport privind copilul, împreună cu motivele plasării sau ale îngrijirii propuse. Statele membre garantează părinților și membrilor familiei dreptul la vizită periodică, indiferent de reședința acestora, cu excepția cazului în care acest lucru ar pune în pericol binele copilului. |
Amendamentul 64
Propunere de regulament
Articolul 65 – alineatul 4 – paragraful 1 a (nou)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
|
Dacă autoritatea competentă intenționează să trimită asistenți sociali într-un alt stat membru pentru a stabili dacă o plasare în acel loc este adecvată pentru bunăstarea copilului, aceasta informează statul membru respectiv în acest sens. |
Amendamentul 65
Propunere de regulament
Articolul 66 – alineatul 4
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
4. Fiecare autoritate centrală își suportă propriile cheltuieli. |
(4) Cu excepția cazului în care s-a convenit altfel între statul membru solicitant și statul membru solicitat, fiecare autoritate centrală își suportă propriile cheltuieli. |
Amendamentul 66
Propunere de regulament
Articolul 79 – paragraful 1
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
Până la [ 10 ani de la data aplicării] , Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind evaluarea ex post a prezentului regulament, bazat pe informațiile furnizate de statele membre . Raportul este însoțit, după caz, de o propunere legislativă . |
Până la [ cinci ani de la data aplicării] , Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind evaluarea ex post a prezentului regulament, bazat pe informațiile furnizate de statele membre. Raportul este însoțit, după caz, de o propunere legislativă. |
Amendamentul 67
Propunere de regulament
Articolul 79 – paragraful 2 – litera aa (nouă)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul |
||
|
|
(34) Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000 (JO L 338, 23.12.2003, p. 1).
(35) A se vedea anexa V.
(34) Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000 (JO L 338, 23.12.2003, p. 1).
(35) A se vedea anexa V.
(1a) CM/Rec(2012)2 din 28 martie 2012.
(1a) CM/Rec(2012)2 din 28 martie 2012.