ISSN 1830-3668 |
||
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298 |
|
![]() |
||
Ediţia în limba română |
Comunicări şi informări |
Anul 50 |
Informarea nr. |
Cuprins |
Pagina |
|
II Comunicări |
|
|
COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
|
|
Comisie |
|
2007/C 298/01 |
||
2007/C 298/02 |
Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții ( 1 ) |
|
2007/C 298/03 |
Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții ( 1 ) |
|
2007/C 298/04 |
||
2007/C 298/05 |
Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4828 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex) ( 1 ) |
|
|
IV Informări |
|
|
INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
|
|
Comisie |
|
2007/C 298/06 |
||
|
V Anunțuri |
|
|
PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
|
|
Comisie |
|
2007/C 298/07 |
Ajutor de Stat — Polonia — Ajutor de Stat C 43/07 (ex N 64/07) — Ajutor pentru restructurare în favoarea Huta Stalowa Wola — BIS — Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE ( 1 ) |
|
2007/C 298/08 |
Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5000 — Metinvest/Trametal/Spartan) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate ( 1 ) |
|
2007/C 298/09 |
Notificare prealabilă a unei concentrări [Cazul COMP/M.4957 — Perstorp Holding/Solvay Interox (activități privind caprolactona)] ( 1 ) |
|
|
ALTE ACTE |
|
|
Comisie |
|
2007/C 298/10 |
||
2007/C 298/11 |
||
|
|
|
(1) Text cu relevanță pentru SEE |
RO |
|
II Comunicări
COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE
Comisie
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/1 |
Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE
Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții
(2007/C 298/01)
Data adoptării deciziei |
22.3.2007 |
|||
Ajutorul nr. |
N 518/06 |
|||
Stat membru |
Republica Cehă |
|||
Regiune |
Liberecký |
|||
Titlu (și/sau numele beneficiarului) |
Gestionarea pădurilor în regiunea Liberecký |
|||
Temei juridic |
Zákon č. 289/1995 Sb. o lesích a o změně a doplnění některých zákonů Zásady pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích z rozpočtu Libereckého kraje a způsobu kontroly jejich využití |
|||
Tipul măsurii |
Sistem de ajutoare |
|||
Obiectiv |
Ajutor în sectorul forestier |
|||
Forma ajutorului |
Subvenție directă |
|||
Buget |
Buget anual: 25 milioane CZK Buget global: 175 milioane CZK |
|||
Intensitate |
Până la 100 % |
|||
Durată |
1.1.2007-31.12.2013 |
|||
Sectoare economice |
Sector agricol (silvicultură) |
|||
Denumirea și adresa autorității finanțatoare |
|
|||
Alte informații |
— |
Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Data adoptării deciziei |
13.12.2006 |
||||
Ajutorul nr. |
N 594/06 |
||||
Stat membru |
Republica Cehă |
||||
Regiune |
Zlín |
||||
Titlu (și/sau numele beneficiarului) |
Gestionarea pădurilor din regiunea Zlín |
||||
Temei juridic |
|
||||
Tipul măsurii |
Sistem de ajutor |
||||
Obiectiv |
Ajutor în sectorul forestier |
||||
Forma ajutorului |
Subvenție directă |
||||
Buget |
Total: 150 000 000 CZK (aproximativ 5 342 641 EUR) |
||||
Intensitate |
Până la 80 % |
||||
Durată |
1.1.2007-31.12.2012 |
||||
Sectoare economice |
Agricultură (sectorul forestier) |
||||
Denumirea și adresa autorității finanțatoare |
|
||||
Alte informații |
— |
Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Data adoptării deciziei |
27.4.2007 |
||||||||
Ajutorul nr. |
N 90/07 |
||||||||
Stat membru |
Lituania |
||||||||
Regiune |
— |
||||||||
Titlu (și/sau numele beneficiarului) |
UAB Žemės ūkio paskolų garantijų fondo garantijos kredito įstaigoms už teikiamus kreditus |
||||||||
Temei juridic |
Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas (Žin., 2002, Nr. 72-3009),
|
||||||||
Tipul măsurii |
Măsură care nu constituie un ajutor |
||||||||
Obiectiv |
Dezvoltare sectorială |
||||||||
Forma ajutorului |
— |
||||||||
Buget |
Nespecificat |
||||||||
Intensitate |
— |
||||||||
Durată |
Până la 31.12.2013 |
||||||||
Sectoare economice |
Sectorul agricol |
||||||||
Denumirea și adresa autorității finanțatoare |
|
||||||||
Alte informații |
— |
Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/4 |
Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE
Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2007/C 298/02)
Data adoptării deciziei |
23.10.2007 |
Ajutorul nr. |
N 508/07 |
Stat membru |
Republica Elenă |
Regiunea |
— |
Titlu (și/sau numele beneficiarului) |
Kratiki enischysi N/508/07 — Ellada — Ergo autokinitodromos Ionia Odos apo Antirrio eos Ioannina, autokinitodromos PATHE apo Athina (Α.Κ. Metamorfosis) eos Maliako (Skarfeia) kai syndetirios klados Schimatari — Halkida tou PATHE Κρατική ενίσχυση N/508/07 — Ελλάδα — Έργο αυτοκινητόδρομος Ιωνία Οδός από Αντίρριο έως Ιωάννινα, αυτοκινητόδρομος ΠΑΘΕ από Αθήνα (Α.Κ. Μεταμόρφωσης) έως Μαλιακό (Σκάρφεια) και συνδετήριος κλάδος Σχηματάρι — Χαλκίδα του ΠΑΘΕ |
Temei juridic |
Νόμος 3555/2007 (GG A 81/18-04-2007) |
Tipul de măsură |
Ajutor ad hoc |
Obiectiv |
Construirea de infrastructură |
Forma ajutorului |
Subvenții |
Buget |
330 milioane EUR |
Intensitate |
— |
Durată |
Până în aprilie 2014 |
Sectoare economice |
Transporturi |
Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul |
— |
Alte informații |
— |
Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/5 |
Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE
Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2007/C 298/03)
Data adoptării deciziei |
11.9.2007 |
Ajutorul nr. |
N 6/07 |
Stat membru |
Polonia |
Regiune |
— |
Titlu (și/sau numele beneficiarului) |
Pomoc horyzontalna na inwestycje związane z odnawialnymi źródłami energii (PL 10/2004) |
Temei legal |
Art. 405 Ustawy z 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. z 2006. nr 129 poz. 902, nr 169, poz. 1199 i nr 170, poz. 1217) Rozporządzenie RM z 27 kwietnia 2004 r. w sprawie szczegółowych warunków udzielania pomocy publicznej na inwestycje związane z odnawialnymi źródłami energii służące ochronie wód przed zanieczyszczeniem (Dz.U. nr 98, poz. 996 oraz z 2005 nr 214, poz. 1800) |
Tipul măsurii |
Regim de ajutoare |
Obiectiv |
Protecția mediului |
Forma de ajutor |
Subvenție directă, bonificație de dobândă, anularea datoriilor |
Buget |
Buget global: 50 milioane EUR |
Valoare |
70 % |
Durată |
1.1.2007-31.12.2012 |
Sectoare economice |
Toate sectoarele |
Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului |
Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej, PL-02-673 Warszawa, ul. Konstruktorska 3a oraz wojewódzkie fundusze ochrony środowiska i gospodarki wodnej |
Alte informații |
— |
Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Data adoptării deciziei |
23.10.2007 |
|||
Ajutorul nr. |
N 442/07 |
|||
Stat membru |
Italia |
|||
Regiune |
Veneto |
|||
Titlu (și/sau numele beneficiarului) |
Banda larga nelle aree marginali della Regione del Veneto |
|||
Temei legal |
D.Lgs 01.08.03, n. 259; D.Lgs 07.03.05, n. 82; D.G.R. n. 1660 05.06.07; D.D.R. n. 89 23.07.07; attuazione D.G.R. n. 1660 05.06.07 |
|||
Tipul măsurii |
Regim de ajutoare |
|||
Obiectiv |
Dezvoltare sectorială |
|||
Forma de ajutor |
Subvenție directă |
|||
Buget |
Buget global: 6,87 milioane EUR |
|||
Valoare |
75 % |
|||
Durată |
2007-2010 |
|||
Sectoare economice |
Servicii de poștă și telecomunicații |
|||
Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului |
|
|||
Alte informații |
— |
Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Data adoptării deciziei |
30.10.2007 |
|||
Ajutorul nr. |
N 564/07 |
|||
Stat membru |
Spania |
|||
Regiune |
Madrid |
|||
Titlu (și/sau numele beneficiarului) |
Ayudas a la producción de cortometrajes — Madrid — modificación de la ayuda N 415/06 |
|||
Temei legal |
Ley no 2/95, de 8 de marzo, de Subvenciones de la Comunidad de Madrid; Ley no 38/2003 de 17 de noviembre, General de Subvenciones (Ley Estatal); Orden por la que se establecen las bases reguladores para la concesión de ayudas a empresas privadas dedicadas al sector audiovisual y cinematográfico; Proyecto de orden de la Consejería de Cultura y Turismo, por la que se convocan ayudas a la producción cinematográfica para el año 2008 |
|||
Tipul măsurii |
Regim de ajutoare |
|||
Obiectiv |
Promovarea culturii |
|||
Forma de ajutor |
Subvenție directă |
|||
Buget |
Buget anual: 0,4 milioane EUR Buget global: 0,4 milioane EUR |
|||
Valoare |
100 % |
|||
Durată |
30.11.2007-28.11.2008 |
|||
Sectoare economice |
Activități de recreație, culturale și sportive |
|||
Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului |
|
|||
Alte informații |
— |
Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/7 |
Comunicarea Comisiei către producătorii de bumbac
(2007/C 298/04)
Comisia dorește să atragă atenția producătorilor comunitari de bumbac asupra propunerii de regulament al Consiliului, adoptată la 9 noiembrie 2007, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori, în ceea ce privește sistemul de ajutoare pentru sectorul bumbacului.
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/8 |
Non-opoziție la o concentrare notificată
(Cazul COMP/M.4828 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2007/C 298/05)
La data 26 octombrie 2007, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză si va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:
— |
pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
— |
în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4828. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
IV Informări
INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE
Comisie
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/9 |
Rata de schimb a monedei euro (1)
10 decembrie 2007
(2007/C 298/06)
1 euro=
|
Moneda |
Rata de schimb |
USD |
dolar american |
1,4718 |
JPY |
yen japonez |
164,53 |
DKK |
coroana daneză |
7,4607 |
GBP |
lira sterlină |
0,7195 |
SEK |
coroana suedeză |
9,4182 |
CHF |
franc elvețian |
1,6557 |
ISK |
coroana islandeză |
90,24 |
NOK |
coroana norvegiană |
7,992 |
BGN |
leva bulgărească |
1,9558 |
CYP |
lira cipriotă |
0,585274 |
CZK |
coroana cehă |
25,998 |
EEK |
coroana estoniană |
15,6466 |
HUF |
forint maghiar |
251,61 |
LTL |
litas lituanian |
3,4528 |
LVL |
lats leton |
0,6979 |
MTL |
lira malteză |
0,4293 |
PLN |
zlot polonez |
3,5749 |
RON |
leu românesc nou |
3,5175 |
SKK |
coroana slovacă |
33,068 |
TRY |
lira turcească |
1,719 |
AUD |
dolar australian |
1,6707 |
CAD |
dolar canadian |
1,48 |
HKD |
dolar Hong Kong |
11,4755 |
NZD |
dolar neozeelandez |
1,892 |
SGD |
dolar Singapore |
2,1188 |
KRW |
won sud-coreean |
1 359,65 |
ZAR |
rand sud-african |
9,8282 |
CNY |
yuan renminbi chinezesc |
10,8843 |
HRK |
kuna croată |
7,312 |
IDR |
rupia indoneziană |
13 637,7 |
MYR |
ringgit Malaiezia |
4,8849 |
PHP |
peso Filipine |
61,109 |
RUB |
rubla rusească |
35,951 |
THB |
baht thailandez |
44,588 |
Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.
V Anunțuri
PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI
Comisie
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/10 |
AJUTOR DE STAT — POLONIA
Ajutor de Stat C 43/07 (ex N 64/07) — Ajutor pentru restructurare în favoarea Huta Stalowa Wola — BIS
Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2007/C 298/07)
Prin scrisoarea din data de 10 octombrie 2007 reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Poloniei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind măsura menționată anterior.
Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura de ajutor pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:
Commission européenne |
Direction générale de la concurrence |
Greffe des aides d'Etat |
Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
B-1049 Bruxelles |
Fax (32-2) 29612 42 |
Aceste observații vor fi comunicate Poloniei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.
REZUMAT
PROCEDURĂ
La 20 decembrie 2006 Comisia a adoptat o decizie de sprijinire a ajutorului pentru restructurare în favoarea Huta Stalowa Wola S.A. (denumită în continuare „HSW”) pe baza planului de restructurare din februarie 2006, care a fost prezentat de Polonia în martie 2006. La 2 februarie 2007, adică după adoptarea deciziei finale inițiale, autoritățile poloneze au comunicat o versiune actualizată a planului, datată în noiembrie 2006.
DESCRIEREA BENEFICIARULUI ȘI A SCHIMBĂRILOR SURVENITE ÎN PLANUL DE RESTRUCTURARE
Întreprinderea care beneficiază de ajutor, HSW, este societatea-mamă a grupului HSW, cu sediul în Stalowa Wola. În 1991, aceasta a devenit o societate pe acțiuni. Statul, împreună cu ARP, dețin aproape 87,6 % (1) din acțiuni, 4,7 % din acțiuni aparțin angajatorilor, iar participația celorlalți acționari, atât din sectorul public cât și din cel privat, nu depășește 3 % pentru fiecare. HSW produce mașini și echipamente de construcții, precum și echipamente militare. Cu toate acestea, întreprinderea nu este producător siderurgic.
Principala schimbare notificată, care a survenit în planul de restructurare, constă într-un schimb de creanțe contra participații la capitalul social: în loc ca HSW să ramburseze două împrumuturi acordate de ARP înaintea aderării, precum și dobânzile aferente, ARP va schimba valoarea nominală a datoriei contra unei participații, devenind astfel acționar al HSW. Această operațiune schimbă forma ajutorului deoarece, în loc să fie obligată să ramburseze 97,9 milioane PLN în beneficiul ARP (75 milioane PLN pentru cele două împrumuturi inițiale și 22,9 milioane PLN pentru dobânzile aferente), HSW a emis acțiuni în valoare de 75 milioane PLN, care au fost preluate de ARP. ARP a efectuat deja schimbul, fără a respecta clauza suspensivă.
EVALUARE
Având în vedere că, pe parcursul procedurii formale deschise, Polonia nu a prezentat Comisiei versiunea actualizată a planului de restructurare, care exista deja la începutului lunii noiembrie 2006, și nici nu a informat Comisiei cu privire la pregătirea unei versiuni actualizate, Comisia își poate revoca decizia pe motiv că aceasta se bazează pe informații incorecte.
Pe baza deciziei finale inițiale pozitive și a notificării schimbării survenite în planul de restructurare, Comisia a constatat că un număr de măsuri în favoarea beneficiarului au fost acordate înainte de aderarea Poloniei la Uniunea Europeană și nu sunt aplicabile după aderare. Aceste măsuri nu intră în competența Comisiei de a evalua compatibilitatea ajutoarelor de stat, care îi este conferită în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. În plus, Comisia consideră că celelalte măsuri nu au fost acordate înainte de aderare și nici până în prezent, constituind astfel ajutoare notificate.
Comisia consideră că aceste măsuri constituie ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Comisia a analizat acest ajutor din perspectiva Orientărilor generale privind ajutoarele pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, din 2004.
Comisia a decis să deschidă procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece are îndoieli cu privire la faptul că toate condițiile pentru aprobarea ajutorului de restructurare sunt îndeplinite, în special că:
— |
planurile de restructurare vor conduce la restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii beneficiare, deoarece aceasta este foarte expusă riscurilor fluctuațiilor valutare, |
— |
denaturarea ilegală a concurenței este evitată deoarece măsurile compensatorii planificate sau întreprinse nu par să fie suficiente în cazul în care Comisia constată că valoarea ajutorului a crescut sau că efectul ajutorului asupra denaturării concurenței s-a amplificat, |
— |
ajutorul se limitează la minimum necesar deoarece autoritățile poloneze nu au justificat în suficientă măsură nevoia de fluxuri de numerar suplimentare în urma schimbului de creanțe contra participații la capitalul social. |
Comisia a solicitat Poloniei să pună la dispoziție informații suplimentare care să permită risipirea acestor îndoieli.
TEXTUL SCRISORII
„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po przeanalizowaniu informacji dostarczonych przez polskie władze w kwestii modyfikacji planu restrukturyzacji, o którym mowa powyżej, podjęła decyzję o wszczęciu procedury ustanowionej w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.
I. PROCEDURA
(1) |
W dniu 20 grudnia 2006 r. Komisja podjęła decyzję o zatwierdzeniu pomocy restrukturyzacyjnej na rzecz Huty Stalowa Wola S.A. (zwanej dalej »HSW«) (2). Analiza Komisji wykazała, że cześć pomocy została udzielona przed datą przystąpienia Polski do UE, a część po tej dacie. |
(2) |
Komisja podjęła pozytywną decyzję (»decyzja pierwotna«) na podstawie planu restrukturyzacji z lutego 2006 r. (»plan lutowy«), przedłożonego przez Polskę w dniu 9 marca 2006 r. Polskie władze zgłosiły zaktualizowaną wersję planu z listopada 2006 r. (»plan listopadowy«) w dniu 2 lutego 2007 r., tzn. już po przyjęciu decyzji pierwotnej. Polskie władze utrzymują, że z przyczyn administracyjnych nie były w stanie zgłosić modyfikacji planu wcześniej (3). Komisja zwraca uwagę na fakt, że podczas pierwotnego formalnego postępowania wyjaśniającego, polskie władze nie ostrzegły Komisji o przygotowywanych lub już przyjętych modyfikacjach planu. Komisja przyjmuje, że polskie władze były informowane o opracowaniu i przyjęciu planu z listopada 2006 r., ponieważ Minister — Skarbu Państwa jest jednym z członków rady nadzorczej spółki. |
(3) |
W dniu 29 marca 2007 r. Komisja zwróciła się o dodatkowe informacje na temat zmian w planie restrukturyzacji, które polskie władze przedłożyły w dniu 30 kwietnia 2007 r. W dniu 21 maja 2007 r. Komisja zwróciła się do polskich władz o dalsze informacje. Polskie władze przedłożyły je w dniu 5 czerwca 2007 r. Dnia 7 czerwca 2007 r. w Brukseli odbyło się spotkanie służb Komisji, polskich władz i zarządu HSW. Po spotkaniu Komisja przesłała polskim władzom w dniu 22 czerwca 2007 r. pismo z prośbą o przekazanie dodatkowych informacji. Polskie władze przesłały odpowiedź w piśmie z dnia 13 lipca 2007 r.Komisja kolejny raz zwróciła się o informacje w dniu 13 września 2007 r. i otrzymała odpowiedź polskich władz w dniu 19 września 2007 r. |
II. OPIS BENEFICJENTA ORAZ ZMIAN W PLANIE RESTRUKTURYZACJI
II.1. Beneficjent
(4) |
Beneficjent pomocy — HSW S.A. — jest spółką dominującą w grupie kapitałowej HSW z siedzibą w Stalowej Woli, położonej w województwie podkarpackim. Region ten kwalifikuje się do objęcia pomocą na podstawie art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. Spółki wchodzące w skład grupy kapitałowej HSW dostarczają sobie wzajemnie materiały i usługi. |
(5) |
W 1995 r. dawna spółka zależna HSW, Dressta Sp. z o.o., podpisała z HSW 12-letnią umowę, na mocy której Dressta Sp. z o.o. przejęła na ten okres licencje oraz składniki majątku związane ze sprzedażą produktów HSW na rynkach zagranicznych. Plan listopadowy przewidywał, że w dniu 1 lipca 2007 r. dojdzie do połączenia Dressta Sp. z o.o. i HSW. |
(6) |
HSW została założona w 1937 r. i początkowo produkowała armaty oraz stal szlachetną. Huta nie jest jednak producentem stali. W 1991 r. została przekształcona w spółkę akcyjną. Blisko 87,6 % (4) akcji znajduje się w posiadaniu Skarbu Państwa i Agencji Rozwoju Przemysłu S.A. (zwanej dalej »ARP«), 4,7 % należy do pracowników, a pozostałe do akcjonariuszy, zarówno prywatnych jak i publicznych, przy czym żaden z nich nie posiada więcej niż 3 % akcji. HSW jest producentem sprzętu i maszyn budowlanych oraz sprzętu wojskowego. |
(7) |
Do zakończenia restrukturyzacji w styczniu 2008 r. HSW zamierza ograniczyć zatrudnienie, które w pod koniec roku 2002 wynosiło 3 173 pracowników, do poziomu 2 378 pracowników (5). |
(8) |
Głównymi konkurentami HSW są: Caterpillar Inc., Komatsu, Volvo CE, Terex, Case New Holland (CNH), JCB, Liebherr, Centrum Maszyn Budowlanych (CMB) oraz John Deere. Na rynku światowym największą rolę odgrywają dwa przedsiębiorstwa — Caterpillar i Komatsu. Najważniejszym rynkiem sprzedaży pod względem chłonności i wielkości jest rynek północnoamerykański, a zwłaszcza USA. |
II.2. Zmiany w planie restrukturyzacji
(9) |
Polskie władze poinformowały Komisję o zmianach w planie restrukturyzacji, które, zdaniem polskich władz, nie powinny wpłynąć na kwotę pomocy państwa oraz pozostają w zgodności z pkt 52 Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw (6) (»wytyczne«). Główna modyfikacja polega na zmianie formy pomocy. Inne zmiany polegają na odroczeniu procesu restrukturyzacji organizacyjnej oraz decyzji o przeprowadzeniu mniej ambitnego programu restrukturyzacji zatrudnienia. Zdaniem polskich władz, zmiany te spełniają wszystkie cztery kryteria zawarte w pkt 52. |
Odroczenie procesu restrukturyzacji organizacyjnej
— Połączenie HSW z HSW-Trading
(10) |
Polskie władze podkreśliły, że jednym z zasadniczych problemów, z którymi boryka się spółka, jest przestarzała struktura organizacyjna. W celu rozwiązania tego problemu oddzielono część przedsiębiorstwa bezpośrednio związaną z produkcją (HSW-Trading) od części przeznaczonych na sprzedaż. W związku z tym HSW utworzyło tymczasową niezależną spółkę HSW-Trading. Zgodnie z planem lutowym spółki miały się połączyć w dniu 1 lipca 2006 r. W planie listopadowym polskie władze poinformowały Komisję, że do połączenia dojdzie w dniu 31 marca 2007 r. |
— Połączenie HSW z Dressta
(11) |
Ponieważ HSW-Trading było również akcjonariuszem Dressta, odroczenie połączenia HSW z HSW-Trading opóźniło przejęcie Dressty przez HSW, co, zgodnie z planem listopadowym, miało nastąpić w dniu 1 lipca 2007 r. |
Mniej ambitny program restrukturyzacji zatrudnienia
(12) |
W planie listopadowym zmodyfikowano program restrukturyzacji zatrudnienia: w porównaniu z planem lutowym przewidziano mniejszą redukcję miejsc pracy. Plan listopadowy przewiduje zatrudnienie na poziomie 2 378 pracowników, podczas gdy w poprzedniej wersji była mowa o zmniejszeniu zatrudnienia do poziomu 2 100 pracowników. Zdaniem polskich władz wynika to z trudności związanych ze sprzedażą części spółki zajmujących się świadczeniem usług. Twierdzą one, że ta część działalności nie przynosi strat. |
Konwersja zadłużenia na akcje
(13) |
Najważniejsza zmiana przewidziana w planie restrukturyzacji polega na konwersji zadłużenia na kapitał zakładowy: HSW nie będzie musiała zwracać dwóch pożyczek udzielonych przez ARP w 2003 r. i 2004 r. ani odsetek od tych pożyczek (7) — zamiast tego ARP dokona konwersji nominalnego zadłużenia na akcje, stając się tym samym akcjonariuszem HSW. Komisja zwraca uwagę na fakt, że w decyzji pierwotnej uznano, że element pomocy zawarty w tych dwóch pożyczkach odpowiada 100 % kwoty głównej pożyczek, tzn. łącznie 75 mln PLN. |
(14) |
W planie lutowym, niezdyskontowana wartość środków pieniężnych przeznaczona na zwrot dwóch pożyczek udzielonych przez ARP została obliczona na 119 mln PLN. |
(15) |
Zdaniem polskich władz, do momentu konwersji pożyczek ARP na akcje HSW, z sumy 119 mln PLN beneficjent zwrócił ARP kwotę 21,1 mln PLN narosłych odsetek. |
(16) |
Nominalna kwota odsetek pozostałych do zwrotu w przypadku nieprzeprowadzenia konwersji wyniosłaby 22,9 mln PLN. |
(17) |
Operacja ta prowadzi do zmiany formy pomocy państwa, ponieważ HSW została zwolniona z obowiązku zwrotu na rzecz ARP kolejnych 97,9 mln PLN (dwie pierwotne pożyczki wynoszące łącznie 75 mln PLN oraz 22,9 niespłaconych odsetek), dzięki wyemitowaniu akcji na kwotę 75 mln PLN, które zostały przejęte przez ARP. Zdaniem polskich władz konwersja została przeprowadzona już w dniu 2 lipca 2007 r. Oznacza to, że doszło do naruszenia klauzuli zawieszającej (standtstill). |
(18) |
Powyższa konwersja zadłużenia na akcje prowadzi do uwolnienia aktywów, które służyły jako zabezpieczenie pożyczek. Tym samym poprawia się płynność finansowa beneficjenta, umożliwiając mu zaciąganie dalszych pożyczek i kredytów. W ujęciu rachunkowym, konwersja zadłużenia na kapitał ma niżej opisane skutki dla bilansu HSW. Beneficjent dysponuje większymi aktywami, ponieważ nie musi przeznaczać dostępnych środków finansowych na spłatę pożyczek. Zwiększyły się również pasywa w bilansie HSW, ponieważ w obecnej sytuacji pozycje bilansu dotyczące pożyczek nie »znikną« po spłacie tych ostatnich, ale zostaną zamienione na akcje. Konsekwencją tego kroku jest również wzrost udziału kapitału własnego w sumie bilansowej poprawiający wskaźnik zadłużenia oraz zdolność kredytową HSW, umożliwiając jej łatwiejsze pozyskiwanie nowych środków finansowych. |
II.3. Opis środków pomocy państwa
(19) |
W decyzji pierwotnej przedstawiono różne środki w oparciu o wartości przedłożone przez polskie władze (wartości nominalne oraz kwota pomocy). W poniższych tabelach Komisja uwzględniła dodatkowo konwersję zadłużenia na akcje. |
Tabela 1
Pomoc przyznana przed dniem 30 kwietnia 2004 r. (tys. PLN)
Nr |
Podana data umowy lub decyzji |
Organ przyznający pomoc |
Forma pomocy |
Kwota nominalna |
Kwota pomocy |
1. |
12.12.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Umorzenie podatku VAT za wrzesień 2002 r. |
1 047,5 |
1 047,5 |
2. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za grudzień 2002 r. |
4 769,8 |
155,0 |
3. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Porozumienie w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za marzec 2003 r. |
1 771,8 |
52,2 |
4. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Porozumienie w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za maj 2003 r. |
2 175,2 |
77,4 |
5. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Porozumienie w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku PIT za marzec 2003 r. |
623,3 |
16,0 |
6. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Porozumienie w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku PIT za maj 2003 r. |
463,4 |
5,0 |
7. |
4.2.2003 |
Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Oddział w Rzeszowie |
Porozumienie w sprawie rozłożenia na raty należności z tytułu składek za okres czerwiec — październik 2002 r. |
6 252,1 |
1 211,6 |
8. |
28.8.2003 |
Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP) |
Pożyczka |
40 000,0 (8) |
40 000,0 (8) |
9. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Porozumienie w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za czerwiec 2002 r. |
696,9 |
77,1 |
10. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Odroczenie terminu spłaty raty podatku PIT za lipiec 2002 r. |
183,9 |
15,3 |
11. |
15.9.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Zmiana terminów spłaty rat podatku PIT za sierpień 2002 r. |
211,5 |
26,8 |
12. |
2.12.2003 |
Urząd Skarbowy w Stalowej Woli |
Porozumienie w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za sierpień 2002 r. |
655,5 |
49,3 |
13. |
5.9.2003 |
Urząd Miasta Stalowa Wola |
Rozłożenie na raty opłat z tytułu użytkowania wieczystego |
172,7 |
8,0 |
14. |
21.3.2003 |
Urząd Miasta i Gminy Nisko |
Rozłożenie na raty opłat z tytułu użytkowania wieczystego |
20,5 |
0,3 |
15. |
30.4.2004 |
Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP) |
Pożyczka |
35 000,0 (8) |
35 000,0 (8) |
16. |
30.4.2004 |
Ministerstwo Skarbu Państwa |
Podwyższenie kapitału zakładowego |
40 000,0 |
40 000,0 |
17. |
7.11.2003 |
Ministerstwo Nauki i Informatyzacji |
Dotacja |
637,0 |
465,0 |
18. |
20.5.2003 |
Urząd Miasta Stalowa Wola |
Zwrot wydatków |
3,3 |
2,4 |
19. |
20.5.2003 |
Urząd Miasta Stalowa Wola |
Zwrot wydatków |
3,3 |
2,4 |
20. |
6.12.2002 |
Podkarpacka Izba Skarbowa |
Umorzenie zaległości z tytułu podatku VAT |
1210 |
1210 |
21. |
6.12.2002 |
Rada Miasta Stalowa Wola |
Umorzenie zaległości z tytułu podatku od nieruchomości |
496,8 |
496,8 |
22. |
11.12.2002 |
Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Oddział w Rzeszowie |
Umorzenie niezapłaconych składek wraz z odsetkami |
11 088,1 |
11 088,1 |
Suma I |
72 482,6 (8) |
56 006,2 (8) |
Tabela 2
Pomoc udzielona po dniu 30 kwietnia 2004 r. na podstawie znowelizowanej ustawy z dnia 30 października 2002 r. o pomocy publicznej dla przedsiębiorców o szczególnym znaczeniu dla rynku pracy (tys. PLN)
Nr |
Data przeniesienia aktywów i pasywów na rzecz Operatora |
Rodzaj restrukturyzowanych należności |
Kwota nominalna |
Kwota pomocy |
23. |
20.6.2005 |
Restrukturyzacja należności z tytułu podatku VAT i podatku PIT |
10 696,6 |
Polskie władze nie podały kwoty pomocy |
24. |
20.6.2005 |
Restrukturyzacja należności z tytułu opłat za korzystanie ze środowiska wraz z odsetkami |
5 826,5 |
jw. |
25. |
20.6.2005 |
Restrukturyzacja należności z tytułu składek na ubezpieczenia społeczne (ZUS) wraz z odsetkami oraz opłatami prolongacyjnymi |
7 333,2 |
jw. |
26. |
20.6.2005 |
Restrukturyzacja należności z tytułu składek na rzecz Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) wraz z odsetkami |
996,5 |
jw. |
27. |
20.6.2005 |
Restrukturyzacja należności z tytułu podatku od nieruchomości, od września 2002 r. do czerwca 2003 r., na rzecz Rady Miasta Stalowa Wola |
3 044,3 |
jw. |
Suma 2 |
27 897,1 |
19 293,7 () |
Tabela 3
Pomoc przyznana po dniu 30 kwietnia 2004 r. (tys. PLN)
Nr |
Podany termin wypłaty środków |
Organ przyznający pomoc |
Forma pomocy |
Kwota nominalna |
Kwota pomocy |
28. |
21.12.2004-19.10.2005 |
Różne organy |
Odroczenie spłaty zobowiązań publiczno-prawnych |
22 094,4 |
0,259 |
29. |
25.4.2005 |
Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Oddział w Rzeszowie |
Odroczenie spłaty zobowiązań publiczno-prawnych |
16 386,2 |
0,0 |
30. |
2.7.2007 |
Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP) |
Konwersja zadłużenia na akcje powodująca podwyższenie kapitału HSW |
75 000,0 |
97 900,0 |
Suma 3 |
113 480,6 |
97 900,3 |
|||
Suma całkowita |
213 860,3 |
173 200,2 |
(20) |
Organy przyznające pomoc państwa to: Ministerstwo Skarbu Państwa, Ministerstwo Nauki i Informatyzacji, urzędy skarbowe, władze lokalne, Zakład Ubezpieczeń Społecznych, Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON), izby skarbowe oraz Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP). |
Wykorzystanie dodatkowych środków pieniężnych
(21) |
Zdaniem polskich władze, dzięki konwersji zadłużenia na akcje HSW zdoła zgromadzić zasoby niezbędne do prawidłowego funkcjonowania na rynku oraz konieczne przyszłe inwestycje. Polskie władze zaznaczyły, że z kwoty […] (9) PLN:
|
(22) |
Polskie władze podkreślają fakt, że dodatkowe środki pieniężne nie zostaną przeznaczone na zakup dodatkowych mocy produkcyjnych, co stałoby w jawnej sprzeczności z pkt 45 wytycznych. |
(23) |
Uzasadniając zapotrzebowanie na dodatkowe środki polskie władze wyjaśniły, że konkurencja na rynku maszyn budowlanych nasiliła się, tzn. konkurenci HSW wyznaczają swoim klientom dłuższe terminy zapłaty faktur oraz zgadzają się na krótsze terminy zapłaty wobec swoich dostawców. Tym samym HSW potrzebuje rzekomo dodatkowo […] środków pieniężnych na przystosowanie do nowych uwarunkowań rynkowych i odzyskanie rentowności. |
III. OCENA POMOCY
III.1. Otwarcie formalnego postępowania wyjaśniającego oraz związane z tym uchylenie decyzji pierwotnej na podstawie art. 9 rozporządzenia proceduralnego
(24) |
Jak wspomniano powyżej w pkt 2, w trakcie formalnego postępowania wyjaśniającego polskie władze nie przedłożyły Komisji zaktualizowanej wersji planu restrukturyzacji, przyjętej już w początkach listopada 2006 r., ani też nie poinformowały Komisji o przygotowywaniu takiej wersji. |
(25) |
Komisja może uchylić decyzję, która została oparta na nieprawidłowych informacjach. Kryterium to zostało w niniejszym przypadku spełnione, ponieważ Polska nie przedłożyła zaktualizowanej wersji planu restrukturyzacyjnego kiedy postępowanie było jeszcze w toku, mimo, że plan został już zatwierdzony przez właściwe organy HSW. Plan restrukturyzacji stanowi dla Komisji najważniejsze źródło informacji jeżeli chodzi o ocenę zgodności pomocy restrukturyzacyjnej ze wspólnym rynkiem. Tym samym, mimo, że plan lutowy nie był fałszywym źródłem informacji, stał się on bezprzedmiotowy z chwilą przyjęcia listopadowej wersji planu. Plan lutowy, na którym Komisja oparła decyzję pierwotną był zatem nieprawidłowym źródłem informacji. Ma to tym większe znaczenie, że w wyniku negatywnych zmian w środowisku konkurencyjnym, utrudniających przywrócenie rentowności, konieczne stało się wprowadzenie zmian w planie. |
(26) |
Art. 9 rozporządzenia proceduralnego stanowi, że »Komisja może cofnąć decyzję […] po udzieleniu zainteresowanemu państwu członkowskiemu możliwości przedłożenia uwag, gdy decyzja została podjęta na podstawie nieprawidłowych informacji udzielonych w toku procedury, które były czynnikiem decydującym dla tej decyzji Przed cofnięciem decyzji i podjęciem nowej decyzji Komisja wszczyna formalną procedurę dochodzenia zgodnie z art. 4 ust. 4. […]«. |
(27) |
W celu uchylenia pierwotnej decyzji opartej na nieprawidłowych informacjach, które zdecydowały o przyjęciu tej decyzji oraz przyjęcia nowej decyzji, Komisja otwiera niniejszym pismem — na podstawie art. 9 rozporządzenia proceduralnego — formalne postępowanie wyjaśniające. |
III.2. Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE
(28) |
Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez państwo członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów i wpływa na wymianę handlową między państwami członkowskimi, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem. |
(29) |
W decyzji Komisji o wszczęciu formalnego postępowania wyjaśniającego (10) obie pożyczki zostały uznane za pomoc państwa udzieloną przed przystąpieniem do UE. Kwota pomocy została obliczona jako 100 % jej wartości nominalnej. Polskie władze nigdy nie kwestionowały tych ustaleń. |
(30) |
Zgłoszona konwersja zadłużenia na akcje polega na podwyższeniu kapitału finansowanym przez ARP. Środek ten związany jest zatem z wykorzystaniem zasobów państwa. Poza tym przynosi on spółce korzyści polegające na ograniczeniu ponoszonych przez nią kosztów. HSW, jako spółka borykająca się z problemami, nie otrzymałaby takich środków finansowych na warunkach rynkowych. |
(31) |
Ponadto HSW zajmuje się produkcją sprzętu budowlanego, czyli jednym z rodzajów działalności związanych z wymianą handlową między państwami członkowskimi. Główni konkurenci spółki działający na rynku UE zostali przedstawieni w pkt 8. |
(32) |
W związku z tym konwersja wierzytelności na akcje, który to środek został przyznany po przystąpieniu do UE, stanowi pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1, czego też polskie władze nie podważały. |
(33) |
Wszystkie pozostałe środki przedstawione w powyższej tabeli zostały w decyzji pierwotnej uznane za pomoc państwa — także w tym przypadku polskie władze nie zgłosiły sprzeciwu. |
III.3. Obowiązująca procedura
(34) |
Ponieważ Komisja planuje uchylić pierwotną decyzję ostateczną, zmuszona będzie ponownie ocenić zgodność pomocy restrukturyzacyjnej ze wspólnym rynkiem. Obowiązywać będzie tutaj procedura identyczna z tą zastosowaną przy podejmowaniu decyzji pierwotnej. |
(35) |
Środki pomocy przyznane przed datą przystąpienia do UE i nie mające zastosowania po tej dacie, nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedur określonych w art. 88. Traktatu WE, ani w ramach procedury mechanizmu przejściowego przewidzianej w Traktacie o przystąpieniu. Mechanizm ten nie upoważnia Komisji ani nie wymaga od niej weryfikacji środków pomocy, które nie mają zastosowania po przystąpieniu do UE. |
(36) |
O uznaniu pomocy za udzieloną przed przystąpieniem do UE decyduje przyjęcie przez właściwy organ przed dniem 1 maja 2004 r. prawnie wiążącego aktu zawierającego zobowiązanie do udzielenia takiej pomocy. Jeżeli w dniu przyznania pomocy dokładnie znano zakres zaangażowania finansowego państwa, pomoc indywidualna nie ma zastosowania po przystąpieniu do UE. |
(37) |
Jeśli z kolei środki przyznano po przystąpieniu, wówczas stanowią one nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem oceniana jest przez Komisję w trybie procedury ustanowionej w art. 88 Traktatu WE. |
(38) |
Polskie władze nie poinformowały o żadnych innych zmianach w zakresie środków pomocy państwa na rzecz HSW oprócz konwersji zadłużenia na akcje. Zatem w powyższych tabelach wyszczególniono wszystkie środki pomocy państwa (w tym datę ich przyznania) przedstawione w decyzji pierwotnej, a jedyna zmiana polega na dodaniu konwersji zadłużenia na akcje. |
III.4. Wyłączenia na podstawie art. 87 ust. 3 Traktatu WE
(39) |
W niniejszej sprawie nie mają zastosowania wyłączenia przewidziane w art. 87 ust. 2 Traktatu WE. Jeżeli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE — z uwagi na to, że podstawowy cel pomocy dotyczy przywrócenia zagrożonemu przedsiębiorstwu długoterminowej rentowności — można zastosować jedynie wyłączenie zapisane w art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE, które zezwala na zatwierdzenie pomocy państwa przeznaczonej na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. W związku z tym pomoc może zostać uznana za zgodną ze wspólnym rynkiem na podstawie art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE jedynie wtedy, gdy spełniono warunki ustanowione w wytycznych. |
Przywrócenie długoterminowej rentowności
(40) |
Aby środek został uznany za zgodny ze wspólnym rynkiem na podstawie pkt 34–37 wytycznych, plan restrukturyzacji musi określać środki pozwalające spółce odzyskać długoterminową rentowność oraz dobrą kondycję finansową w rozsądnym okresie. Plan taki musi opierać się na realistycznych założeniach co do przyszłych warunków działania. |
(41) |
Komisja wyraża wątpliwości co do możliwości odzyskania przez HSW długoterminowej rentowności, ponieważ wydaje się ona stale potrzebować dodatkowych środków pieniężnych, a środki restrukturyzacyjne przewidziane w planie lutowym okazały się niedostateczne, co stawia pod znakiem zapytania wiarygodność obu planów restrukturyzacji. Plan nie zawiera przekonujących dowodów na to, że zapotrzebowanie na dodatkowe środki pieniężne w 2007 r. miało charakter jednorazowy i wynikało z nagłych zmian postępowania konkurentów HSW, do których HSW musi się przystosować. Innymi słowy nie dowiedziono, że w nadchodzących latach HSW nie grozi podobny niedobór środków pieniężnych. |
(42) |
Wydaje się również, że HSW, której większość produkcji trafia na eksport (eksportowane towary mają 60-procentowy udział w sprzedaży beneficjenta) jest poważnie narażona na ryzyko kursowe. Zdaniem Komisji ten czynnik ryzyka dla rentowności HSW nie został dostatecznie uwzględniony w planie listopadowym. HSW oszacowała, że minimalny kurs wymiany PLN/EUR gwarantujący pozytywny wynik finansowy wynosi […]. W dniu 18 września 2007 r. kurs ten wynosił 3,79, czyli był tyko o […] % wyższy od kursu stanowiącego próg rentowności. Ma to tym większe znaczenie, że spółka zamierza zwiększyć udział eksportu rozliczanego w EUR z […] do […] %, co zwiększy jej zależność od tej waluty. Perspektywy przystąpienia przez Polskę do strefy EUR, co wiązałoby się z znaczącym obniżeniem ryzyka kursowego, są w chwili obecnej niejasne, ponieważ nie ustalono dotychczas żadnej daty przystąpienia. |
Ograniczenie pomocy do minimum
(43) |
Zgodnie z pkt. 43–45 wytycznych, pomoc musi być ograniczona do niezbędnego minimum, wystarczającego do restrukturyzacji przedsiębiorstwa. |
(44) |
Komisja ma wątpliwości co do tego, czy pomoc ograniczona jest do niezbędnego minimum. Punkt 45 wytycznych stanowi co następuje:»Aby ograniczyć efekt zakłócający, kwota pomocy lub forma, w której pomoc jest przyznana, nie mogą stanowić dla przedsiębiorstwa nadwyżki pieniędzy, którą można by użyć do agresywnych działań zakłócających rynek, niezwiązanych z procesem restrukturyzacji. […] Żadna pomoc nie może zostać wykorzystana do finansowania nowych inwestycji, które nie są niezbędne w celu przywrócenia rentowności przedsiębiorstwa.« |
(45) |
Komisja zwraca uwagę na fakt, że polskie władze nie uzasadniły dostatecznie zapotrzebowania na dodatkowe środki pieniężne uzyskane dzięki konwersji zadłużenia na akcje, aby zagwarantować, że HSW nie otrzyma nadmiarowych środków pieniężnych. Jak wspomniano powyżej w pkt 21, […] PLN ma umożliwić HSW przedstawienie lepszej oferty dla klientów i dostawców. Komisja wyraża wątpliwości, czy takie środki marketingowe można rzeczywiście zaliczyć do środków restrukturyzacyjnych, a tym samym, czy pomoc została ograniczona do niezbędnego minimum. |
Zwiększenie kwoty pomocy
(46) |
Polskie władze stwierdziły, że konwersja zadłużenia na akcje nie doprowadziła do zwiększenia ogólnej kwoty pomocy. Komisja istotnie ustaliła, że element pomocy zawarty w pierwotnych pożyczkach, które obecnie podlegają konwersji na akcje, wynosił 100 % ich wartości nominalnej (75 mln PLN). Równocześnie jednak Komisja zwraca uwagę na fakt, że w rozpatrywanej sprawie beneficjent zostaje zwolniony z obowiązku zwrotu nie tylko kwoty głównej pożyczki, lecz także należnych odsetek (22,9 mln PLN). HSW zyska zatem dodatkowe środki w kwocie 97,9 mln PLN, które zostaną wykorzystane w sposób opisany w powyższym pkt 21. W związku z powyższym, Komisja wyraża wątpliwości, czy nie doszło do zwiększenia kwoty pomocy z pierwotnych 75 mln do 97,9 mln PLN. |
Unikanie zbędnego zakłócania konkurencji
(47) |
Zgodnie z postanowieniami zawartymi w pkt. 38–42 wytycznych, należy podjąć środki w możliwie największym stopniu łagodzące potencjalne negatywne skutki pomocy dla konkurentów. Pomoc nie powinna nadmiernie zakłócać konkurencji. Oznacza to zazwyczaj ograniczenie obecności przedsiębiorstwa na rynku po zakończeniu restrukturyzacji. Obowiązkowe ograniczenie lub zmniejszenie obecności firmy na właściwym rynku jest jednym z czynników kompensujących konkurentom skutki udzielenia pomocy. |
(48) |
Punkt 52 lit. b) wytycznych przewiduje wyraźnie, że »jeżeli kwota pomocy jest zwiększona, wszystkie niezbędne środki wyrównawcze muszą zostać rozszerzone w porównaniu ze środkami pierwotnie przyjętymi« Ponadto, zgodnie z pkt 40 wytycznych, środki wyrównawcze muszą być proporcjonalne do zakłócających skutków pomocy. Wątpliwości Komisji dotyczą zatem nie tylko kwoty pomocy, jak to wyrażono powyżej, lecz także tego, czy w nowej sytuacji pomoc udzielona HSW faktycznie wywrze takie same skutki . |
(49) |
Polska jednoznacznie przyznaje, że skutki konwersji zadłużenia HSW na akcje są korzystne dla tej spółki, ponieważ poprawiają znacząco jej płynność finansową. Ta forma pomocy państwa wzmocni pozycję finansową HSW (zob. pkt 18). W samych wytycznych uznano, że różne formy pomocy mogą w zróżnicowany sposób oddziaływać na konkurencję, co jest jedną z przyczyn dla których np. pomoc na ratowanie przedsiębiorstw może przybrać wyłącznie formę pomocy zwrotnej (pkt 25 wytycznych). Komisja ma zatem wątpliwości, czy przewidziane środki wyrównawcze są wystarczające. Nawet gdyby Komisja stwierdziła, że konwersja zadłużenia na akcje nie doprowadziła do zwiększenia kwoty pomocy ale równocześnie ustaliła, że rozpatrywany środek zakłóci funkcjonowanie rynku w większym stopniu niż pierwotnie zakładano, powinna rozważyć konieczność zwiększenia środków wyrównawczych, ponieważ środki te muszą być proporcjonalne do zakłócającego efektu pomocy (pkt 40 wytycznych). |
IV. DECYZJA
(50) |
W świetle powyższych ustaleń Komisja zdecydowała o wznowieniu procedury ustanowionej w art. 88 ust. Traktatu WE, w związku z czym informuje polskie władze o możliwości uchylenia decyzji pierwotnej na podstawie art. 9 rozporządzenia proceduralnego oraz zwraca się do polskich władz o dostarczenie, w terminie jednego miesiąca od otrzymania niniejszego pisma, wszelkiej dokumentacji, informacji i danych niezbędnych do oceny zgodności pomocy ze wspólnym rynkiem. Komisja zwraca się do polskich władz o niezwłoczne przesłanie odpisu niniejszego pisma do potencjalnego beneficjenta pomocy. |
(51) |
Komisja zwraca uwagę na fakt, że rozpatrywany środek został wdrożony z naruszeniem art. 88 ust. 2 Traktatu WE i dlatego może stanowić pomoc niezgodną z prawem. Komisja pragnie przypomnieć polskim władzom, że art. 88 ust. 3 traktatu WE ma skutek zawieszający oraz zwrócić ich uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc niezgodna z prawem może zostać odzyskana od beneficjenta. |
(52) |
Komisja poinformuje o swojej decyzji zainteresowane strony publikując niniejsze pismo wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja poinformuje również Organ Nadzoru EFTA, przesyłając odpis niniejszego pisma. Wszystkie takie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w terminie jednego miesiąca od dnia publikacji.” |
(1) În creștere față de procentul de 76 % deținut în decembrie 2006, la momentul adoptării deciziei inițiale.
(2) Dz.U. L 112 z 3.4.2007, str. 67.
(3) Zarząd HSW przyjął nowy plan restrukturyzacji już w dniu 7 listopada 2006 r. W dniu 8 grudnia 2006 r. rada nadzorcza HSW zatwierdziła plan — co zdaniem polskich władz oznaczało, że plan mógł być traktowany jako ostateczny. Plan został przekazany do polskiego urzędu ochrony konkurencji (UOKiK) w dniu 13 grudnia 2006 r.
(4) Udział ten wzrósł z poziomu 76 % w grudniu 2006 r., kiedy to podejmowano decyzję pierwotną.
(5) Plan listopadowy przewidywał zmniejszenie stanu zatrudnienia do poziomu 2100 pracowników.
(6) Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 2–17.
(7) Chodzi o odsetki narosłe do tej pory oraz odsetki, które narosną w przyszłości do daty upływu terminu pierwotnie wyznaczonego na spłatę pożyczki.
(8) Kwoty związane z dwiema pożyczkami, które zostały przekształcone na akcje nie są już uwzględniane w sumie całkowitej w Tabeli 1.
(9) Informacje poufne.
(10) Dz.U. C 34 z 10.2.2006, str. 5.
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/19 |
Notificare prealabilă a unei concentrări
(Cazul COMP/M.5000 — Metinvest/Trametal/Spartan)
Caz care poate face obiectul procedurii simplificate
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2007/C 298/08)
1. |
La data de 3 decembrie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Metinvest BV („Metinvest”, Țările de Jos), care aparține holdingului System Capital Management JSC („SCM”, Ucraina), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întreprinderilor Trametal SpA („Trametal”, Italia) și Spartan UK Ltd. („Spartan”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni. |
2. |
Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
|
3. |
În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
4. |
Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă. Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5000 — Metinvest/Trametal/Spartan, la următoarea adresă:
|
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/20 |
Notificare prealabilă a unei concentrări
[Cazul COMP/M.4957 — Perstorp Holding/Solvay Interox (activități privind caprolactona)]
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2007/C 298/09)
1. |
La data de 3 decembrie 2007, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei sesizări efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Perstorp Holding AB („Perstorp”, Suedia) controlată de PAI Partners SAS („PAI”, Franța) dobândește controlul, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, asupra activității privind caprolactona a întreprinderii Solvay Interox Limited („Solvay”, Regatul Unit), prin achiziționare de active. |
2. |
Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
|
3. |
În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
4. |
Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă. Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4957 — Perstorp Holding/Solvay Interox (activități privind caprolactona), la următoarea adresă:
|
ALTE ACTE
Comisie
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/21 |
Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
(2007/C 298/10)
Prezenta publicare conferă dreptul la opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.
CERERE DE MODIFICARE
REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI
Cerere de modificare în conformitate cu articolul 9 și articolul 17 alineatul (2)
„BLEU DE GEX HAUT JURA” sau „BLEU DE SEPTMONCEL”
Nr. CE: FR/PDO/117/0109/08.09.2005
DOP ( X ) IGP ( )
Modificarea (Modificările) solicitată (solicitate)
1. Rubrica (Rubricile) din caietul de sarcini:
— |
|
Denumirea produsului |
— |
|
Descrierea produsului |
— |
|
Aria geografică |
— |
|
Dovada originii |
— |
|
Metoda de obținere |
— |
|
Legătură |
— |
|
Etichetare |
— |
|
Cerințe naționale |
— |
|
Altele (de precizat) |
2. Tipul modificării (modificărilor):
— |
|
Modificarea documentului unic sau a fișei rezumat |
— |
|
Modificarea caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate, pentru care nu s-a publicat un document unic sau un rezumat |
— |
|
Modificarea caietului de sarcini care nu atrage după sine o modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
— |
|
Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/3006] |
3. Modificări:
Obiectivul general al modificărilor solicitate este de a prezenta toate detaliile necesare pentru a descrie cu o mai mare claritate condițiile de producere a laptelui și condițiile obținerii produsului.
Aceste modificări permit consolidarea legăturii între produs și aria sa geografică, o mai bună conservare a caracteristicilor produsului și evitarea neregulilor.
Denumire: „Bleu de Gex Haut-Jura” sau „Bleu de Septmoncel” în loc de „Bleu de Gex”, „Bleu du Haut-Jura” sau „Bleu de Septmoncel”.
Explicație: Simplificarea denumirilor care pot fi utilizate.
Descriere: La primul paragraf, „greutatea medie de 7,5 kg” se înlocuiește cu „greutatea cuprinsă între 6,5 și 8,5 kilograme”.
Explicație: Definirea mai exactă a greutății fiecărei bucăți de brânză.
La al doilea paragraf, „crusta brânzei este fină, uscată, gălbuie, (…)” se înlocuiește cu „crusta brânzei este fină, uscată, de la albui la gălbui, (…)”.
Explicație: Descrierea mai exactă a crustei, întrucât, în mod tradițional, aspectul exterior al acestei brânze poate fi, în egală măsură, mai degrabă alb decât galben.
La al treilea paragraf, „pasta de culoare alb spre fildeșiu este marmorată cu mucegai albastru-verzui destul de pal, bine repartizat în întreaga masă, este moale și foarte ușor fărâmicioasă” se înlocuiește cu „pasta de culoare alb spre fildeșiu este moale, marmorată cu mucegai albastru-verzui destul de pal, bine repartizat în întreaga masă”.
Explicație: Calificativul „foarte ușor fărâmicioasă” nu era aplicabil decât zonei de sub crustă a câtorva brânzeturi necorespunzător maturate. Eliminarea acestei mențiuni determină operatorii să controleze mai bine procesul de maturare a brânzei.
Aria geografică: Extinderea ariei geografice la comunele Lancrans și Léaz și la o parte din teritoriul comunelor Echenevex, Vesancy, Divonne-les-Bains, Farges, Collonges, Sergy, Bellegarde-sur-Valserine și Saint-Claude.
Explicație: Aceste comune (sau părți ale lor) constituie, împreună cu zona delimitată în 1935, un ansamblu omogen. Anumite comune sau părți ale acestora erau enclave situate la periferia ariei delimitate anterior, iar în prezent sunt încorporate în noua arie; altele se află în prelungirea logică a acestei arii. Toate aceste comune îndeplinesc criteriile denumirii.
Dovada originii: Se adaugă fraza „În cursul fabricării, pe brânză trebuie aplicată o etichetă de cazeină de culoarea fildeșului, care asigură identificarea atelierului. Aceasta cuprinde identificarea atelierului și data fabricării brânzei”.
Explicație: Eticheta de identificare permite o mai bună monitorizare a cantității de brânză produse în fiecare lună de fiecare atelier, întrucât aceasta nu se emite decât de către un organism aprobat de INAO. Această etichetă de cazeină permite, de asemenea, identificarea originii fiecărei bucăți de brânză și verificarea perioadei de maturare.
Ea permite asigurarea unei mai bune trasabilități a produsului.
Metoda de obținere: Se adaugă paragraful: „Laptele utilizat la fabricare trebuie să provină exclusiv de la vaci din rasa Montbéliarde sau din rasa Simmental franțuzească”.
Explicație: Sunt autorizate numai rasele de vaci tradiționale din această regiune, deoarece acestea sunt cel mai bine adaptate la zona muntoasă, iar calitatea laptelui pe care îl produc este corespunzătoare cerințelor brânzei.
Se adaugă următoarele paragrafe:
„Rația de bază a vacilor de lapte trebuie să fie compusă din furaje obținute din câmpiile situate în aria geografică”.
„Pe exploatație, suprafața furajeră efectiv utilizată trebuie să fie de cel puțin un hectar pe vacă de lapte”.
„În circumstanțe excepționale, datorate în principal fenomenelor climatice neprevăzute, INAO poate acorda derogări temporare pentru a asigura alimentația continuă a cirezii”.
„Este interzisă utilizarea produselor însilozate sau a altor alimente fermentate pentru alimentația vacilor de lapte sau pe exploatație”.
Explicație: Aceste măsuri permit consolidarea legăturii între originea laptelui utilizat și caracterul specific al brânzei, prin promovarea utilizării ierbii proaspete sau uscate.
Se adaugă paragraful: „Laptele trebuie adus la atelierul de fabricare în cel mai scurt timp posibil după fiecare muls sau zilnic. Răcirea laptelui trebuie efectuată imediat, dacă introducerea cheagului nu intervine în decurs de două ore”.
Explicație: reducerea perioadelor de timp evită degradarea laptelui, care ar avea repercusiuni asupra caracteristicilor organoleptice ale brânzei.
La al șaptelea paragraf, „laptele utilizat pentru fabricare poate fi conservat timp de maximum două zile” se înlocuiește cu „Atunci când laptele este răcit între 2 °C și 8 °C, intervalul maxim de timp între primul muls și introducerea cheagului este de 36 de ore. Dacă laptele este răcit între 12 °C și 16 °C, intervalul maxim se reduce la 14 ore”.
Explicație: Timpul de conservare a laptelui se reduce, iar condițiile de conservare sunt definite mai amănunțit, pentru a limita degradarea laptelui și a conserva, astfel, caracteristicile brânzei.
Se adaugă paragraful: „Numai laptele care respectă caietul de sarcini poate fi introdus în locul de producție a Bleu de Gex Haut-Jura. Acest lapte trebuie colectat separat de orice alt lapte care nu respectă cerințele caietului de sarcini”.
Explicație: Separarea diverselor tipuri de lapte pentru facilitarea verificării respectării caietului de sarcini și asigurarea trasabilității.
Se adaugă paragraful: „Atelierul de fabricare a Bleu de Gex Haut-Jura și anexele acestuia nu trebuie să dețină sisteme sau instalații care pot încălzi rapid laptele înainte de introducerea cheagului la o temperatură de peste 40 °C”.
Explicație: Pentru a garanta utilizarea laptelui crud, element esențial pentru brânza Bleu de Gex Haut-Jura.
Se adaugă paragraful: „Laptele nu trebuie încălzit la o temperatură mai mare de 30 °C”.
Explicație: Limita de încălzire a laptelui conform uzanțelor.
Se adaugă paragraful: „Este interzisă concentrarea laptelui prin eliminarea parțială a părții apoase înainte de coagulare”.
La al doisprezecelea paragraf, „coagularea laptelui se obține exclusiv prin utilizarea cheagului” se înlocuiește cu „este autorizat numai cheagul obținut din stomac de vițel”.
Se adaugă următoarele paragrafe:
„Este interzisă utilizarea oricărui aditiv sau agent auxiliar de fabricare sau de maturare, în afară de culturile selecționate de fermenți lactici, Penicillium glaucum și Penicillium roqueforti, sare și cheag”.
„Conservarea prin menținere la o temperatură negativă a materiilor prime lactate, a produselor în curs de fabricare, a cașului sau a brânzei proaspete este interzisă”.
„Conservarea sub atmosferă modificată a brânzei proaspete și a brânzei în curs de maturare este interzisă”.
Explicație: Utilizarea tratamentelor și a aditivilor pentru fabricarea brânzei făcea obiectul unei reglementări generale. S-a observat însă că noile tehnici, dintre care o parte se referă la tratamente și aditivi, cum ar fi microfiltrarea, concentrarea parțială a laptelui sau enzimele pentru maturare, pot avea consecințe asupra caracteristicilor brânzeturilor cu denumire de origine. Anumiți aditivi enzimatici par în mod special incompatibili cu menținerea caracteristicilor esențiale ale produselor care beneficiază de o DOP.
Prin urmare, a devenit necesar să se precizeze în caietul de sarcini al fiecărei denumiri de origine, la rubrica „metoda de obținere”, practicile actuale referitoare la utilizarea tratamentelor și a aditivilor pentru lapte și la fabricarea brânzeturilor, pentru ca practicile viitoare nereglementate să nu aducă atingere caracteristicilor brânzeturilor cu denumiri de origine.
Se adaugă un paragraf: „Brânza se așează în forme individuale cu diametrul de 36 cm, cu o pânză de iută sau de in”.
Explicație: Integrarea în caietul de sarcini a procedurii tradiționale, necodificată până în prezent.
La al paisprezecelea paragraf, „sărarea se efectuează la sec, în putini, timp de 4-6 zile” se înlocuiește cu „Sărarea se efectuează numai după așezarea în forme. Sărarea trebuie efectuată cu sare grunjoasă uscată, individual, în putini, timp de câteva zile. Prima sărare se efectuează la 4-6 ore după așezarea cașului în forme, iar ulterior sărările se efectuează zilnic, timp de mai multe zile. Brânza stă cel puțin trei zile în putina individuală de sărare, la o temperatură de cel puțin 18 °C”.
Explicație: Sărarea este o etapă esențială pentru producerea acestui tip de brânză, iar metoda este specifică pentru brânza cu această denumire de origine. Această operațiune este, prin urmare, strict reglementată, pentru a păstra calitatea brânzeturilor și metodele tradiționale de fabricare.
La al șaisprezecelea paragraf, „brânza este maturată în aria de origine timp de cel puțin trei săptămâni de la data fabricării” se înlocuiește cu „Maturarea brânzei durează minim 21 de zile de la data fabricării, din care cel puțin 18 zile în putinile din atelierele de fabricare”.
Explicație: Limitarea riscurilor sanitare aferente transportului brânzeturilor insuficient maturate. După 18 zile, dezvoltarea crustei și a Penicillium este suficientă pentru evitarea acestor riscuri. În mod tradițional, brânzeturile nu părăsesc atelierul de origine înainte de această perioadă de timp.
Se adaugă un paragraf: „Brânza trebuie așezată pe scânduri de molid. Temperatura de maturare trebuie să fie cuprinsă între 6 °C și 14 °C”.
Explicație: Integrarea normelor tradiționale de maturare.
Se adaugă un paragraf: „Perforarea brânzei trebuie efectuată între a opta și a cincisprezecea zi de la data fabricării”.
Explicație: Integrarea normelor tradiționale de perforare.
Se adaugă un paragraf: „Brânzeturile cu o vechime de cel puțin 18 zile de la data fabricării trebuie să aibă un conținut minim de sare (NaCl) de 0,8 grame per 100 grame de brânză”.
Explicație: Obligația unui rezultat minim al operațiunii de sărare.
Legătura cu zona geografică: La al șaptelea paragraf, „În această regiune unde alternează câmpiile, pădurile și vâlcelele, flora extrem de variată și parfumată conferă laptelui de vacă, în general din rasa Montbéliarde, un gust specific” se înlocuiește cu „În această regiune unde alternează câmpiile, pădurile și vâlcelele, flora extrem de variată și parfumată conferă laptelui de vacă din rasele Montbéliarde și Simmental franțuzească, adaptate în mod special la aria geografică, un gust specific”.
Explicație: Rasele Montbéliarde și Simmental franțuzească sunt foarte bine adaptate la zona de producție a laptelui și sunt în mod tradițional prezente în acest sector. Cerința ca laptele să provină de la aceste două rase consolidează legătura cu aria geografică.
FISĂ REZUMAT
REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI
„BLEU DE GEX HAUT-JURA” sau „BLEU DE SEPTMONCEL”
Nr. CE: FR/PDO/117/0109/08.09.2005
DOP ( X ) IGP ( )
Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.
1. Autoritatea competentă din statul membru:
Denumire: |
Institut National de l'Origine et de la Qualité (INAO) |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 1 53 89 80 00 |
||
Fax |
(33) 1 53 89 80 60 |
||
E-mail: |
info@inao.gouv.fr |
2. Grup:
Denumire: |
Syndicat interprofessionnel du Bleu de Gex/Haut-Jura |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 3 81 53 22 30 |
||
Fax |
(33) 3 81 53 59 31 |
||
E-mail: |
bleudegexhaujura@wanadoo.fr |
||
Componență: |
Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( ) |
3. Tipul produsului:
Clasa 1.3 — Brânză
4. Caiet de sarcini:
[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]
4.1. Denumire: „Bleu de Gex Haut-Jura” sau „Bleu de Septmoncel”
4.2. Descriere: Brânză din lapte crud de vacă, cu pasta cu mucegai, necoaptă, nepresată, prezentată sub formă de roată cu fețe plane și cu marginea exterioară ușor convexă, așezată într-o formă cu diametrul de 36 cm, cu greutatea cuprinsă între 6,5 și 8,5 kilograme, cu un conținut minim de 50 grame de grăsime la 100 grame de brânză după uscarea completă și al cărei conținut de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 52 grame la 100 grame de brânză.
4.3. Aria geografică: Masivul muntos Jura, adică Haut Jura, care se întinde în departamentele Ain și Jura, mai exact comunele următoare:
Departamentul Ain
Arondismentul Gex:
— |
Cantonul Gex: comunele Gex, Lélex și Mijoux și părțile situate la o altitudine de cel puțin opt sute de metri din comunele Crozet, Echenevex, Vesancy și Divonne-les-Bains. |
— |
Cantonul Collonges: comunele Chèzery-Forens, Confort, Lancrans, Léaz și părțile situate la o altitudine de cel puțin opt sute de metri din comunele Péron, Farges, Collonges și Saint-Jean-de-Gonville. |
— |
Cantonul Ferney-Voltaire: părțile situate la o altitudine de cel puțin opt sute de metri din comunele Thoiry și Sergy. |
Arondismentul Nantua:
— |
Cantonul Bellegarde-sur-Valserine: comunele Champfromier, Giron, Montanges, Plagne și Saint-Germain-de-Joux, părțile situate la o altitudine de cel puțin opt sute de metri din comunele Billiat, Châtillon-en-Michaille, Injoux-Génissiat și Villes și partea din comuna Bellegarde-sur-Valserine situată la nord-est de Rhône sau de Valserine. |
— |
Cantonul Brénod: comunele Grand-Abergement și Petit-Abergement. |
— |
Cantonul Oyonnax: comunele Belleydoux și Echallon. |
— |
Cantonul Nantua: comunele Apremont, Charix, Lalleyriat și Le Poizat. |
Departamentul Jura
Arondismentul Saint-Claude:
— |
Cantonul Bouchoux. |
— |
Cantonul Morez: comunele Lézat, Longchaumois, La Mouille, Prémanon și Tancua. |
— |
Cantonul Saint-Claude: comunele Chassal, Lajoux, Lamoura, Lavancia-Epercy (cu excepția părții din această comună care corespunde vechii porțiuni din comuna Epercy), Molinges, Les Molunes, La Rixouse, Saint-Claude, Septmoncel, Vaux-lès-Saint-Claude, Villard-Saint-Sauveur și Villard-sur-Bienne. |
— |
Cantonul Saint-Laurent-en-Grandvaux: comunele Château-des-Prés, La Chaumusse, Chaux-des-Prés, La Chaux-du-Dombief, Fort-du-Plasne, Grande-Rivière, Lac-des-Rouges-Truites, Les Piards, Prénovel, Saint-Laurent-en-Grandvaux, Saint-Maurice-Crillat (cu excepția părții din această comună care corespunde vechii comune Crillat) și Saint-Pierre. |
4.4. Dovada originii: Fiecare producător de lapte, fiecare atelier de prelucrare și fiecare atelier de maturare completează o „declarație de aptitudine” înregistrată de serviciile INAO, care permite acestui organism să identifice toți operatorii. Aceștia trebuie să țină la dispoziția INAO registre și orice alte documente necesare pentru controlul originii, al calității și al condițiilor de producție a laptelui și a brânzei.
În cadrul controlului efectuat cu privire la caracteristicile produsului cu denumire de origine, se realizează un examen analitic și organoleptic care are scopul de a garanta calitatea și caracteristicile tipice ale produselor supuse controlului.
În cursul fabricării, pe brânză trebuie aplicată o etichetă de cazeină de culoarea fildeșului, care asigură identificarea atelierului. Aceasta cuprinde identificarea atelierului și data fabricării brânzei.
4.5. Metoda de obținere: Producerea laptelui, prelucrarea și maturarea brânzei trebuie efectuate în aria geografică.
Laptele utilizat la fabricare trebuie să provină exclusiv de la vaci din rasa Montbéliarde sau din rasa Simmental franțuzească. Rația de bază a vacilor de lapte trebuie să fie compusă din furaje obținute din câmpiile situate în aria geografică. Este interzisă utilizarea produselor însilozate sau a altor alimente fermentate pentru alimentația vacilor de lapte sau pe exploatație.
Procesul de fabricare a brânzei Bleu de Gex a rămas tradițional: cașul obținut după introducerea cheagului în lapte este ulterior tăiat, frământat și așezat în forme. Toate aceste operațiuni se execută în continuare manual. Sărarea la sec, care se efectuează într-o putină individuală, ca în trecut, timp de mai multe zile, conferă crustei și pastei o textură deosebită. Însămânțarea se efectuează într-o pivniță răcoroasă și umedă în care Bleu de Gex rămâne cel puțin trei săptămâni pe scânduri de molid. Este interzisă utilizarea oricărui aditiv sau agent auxiliar de fabricare sau de maturare, în afară de culturile selecționate de fermenți lactici, Penicillium glaucum și Penicillium roqueforti, sare și cheag.
4.6. Legătură: Originea brânzei Bleu de Gex datează din secolul XIV, când călugări din Dauphiné s-au instalat în Haut Jura, la mănăstirea Saint Claude, aducând cu ei tehnica de fabricare a unui tip de brânză cu pasta cu mucegai, care urma să capete ulterior denumirea de Bleu de Gex. În 1935, denumirea de origine Bleu de Gex, numită și Bleu du Haut Jura sau Bleu de Septmoncel, este consacrată printr-o hotărâre a Tribunalului Civil din Nantua și ulterior printr-un decret din 20 septembrie 1977.
Bleu de Gex este o brânză de munte, ale cărei caracteristici specifice sunt determinate de specificitatea zonei muntoase Haut Jura, o zonă cu pășuni bogate, cu o floră variată și parfumată, și de o tehnică de fabricare ce are la bază secole de practici tradiționale, utilizate încă în prezent în unitățile artizanale. Laptele destinat producerii brânzei Bleu de Gex provine de la vaci din rasele Montbéliarde și Simmental franțuzească, care sunt foarte bine adaptate la aria geografică de producție.
4.7. Organism de control:
Denumire: |
Institut National de l'Origine et de la Qualité (INAO) |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 1 53 89 80 00 |
||
Fax |
(33) 1 53 89 80 60 |
||
E-mail: |
info@inao.gouv.fr |
Institut National des Appellations d'Origine este un organism public administrativ, cu personalitate juridică, aflat în subordinea Ministerului Agriculturii.
Acesta este responsabil cu controlul condițiilor de producție ale produselor care beneficiază de o denumire de origine.
Nerespectarea delimitării ariei geografice sau a uneia dintre condițiile de producție atrage după sine interzicerea utilizării, sub orice formă și în orice scop, a denumirii de origine.
Denumire: |
Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 1 44 87 17 17 |
||
Fax |
(33) 1 44 97 30 37 |
||
E-mail: |
C3@dgccrf.finances.gouv.fr |
DGCCRF este un serviciu al Ministerului Economiei, Finanțelor și Industriei.
4.8. Etichetare: Produsul trebuie să poarte sigla cu acronimul INAO, mențiunea „Appellation d'Origine Contrôlée” (denumire de origine protejată) și denumirea de origine. În plus, cuvântul „Gex” trebuie să fie imprimat pe fiecare bucată de brânză în cursul fabricării.
11.12.2007 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 298/28 |
Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
(2007/C 298/11)
Publicarea conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.
CERERE DE MODIFICARE
REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI
Cerere de modificare în conformitate cu articolul 9 și articolul 17 alineatul (2)
„ROQUEFORT”
Nr. CE: FR/PDO/117/0131/10.05.2005
DOP ( X ) IGP ( )
Modificarea (modificările) solicitată (solicitate)
1. Rubrica din caietul de sarcini:
— |
|
Denumirea produsului |
— |
|
Descrierea produsului |
— |
|
Aria geografică |
— |
|
Dovada originii |
— |
|
Metoda de obținere |
— |
|
Legătura |
— |
|
Etichetare |
— |
|
Cerințe naționale |
— |
|
Altele (de precizat) |
2. Tipul modificării (modificărilor):
— |
|
Modificare a documentului unic sau a rezumatului |
— |
|
Modificare a caietului de sarcini al DOP sau IGP înregistrate, pentru care nu s-a publicat niciun document unic sau rezumat. |
— |
|
Modificare a caietului de sarcini care nu implică nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
— |
|
Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/3006] |
3. Modificări:
Aria geografică: Propoziția „Datorită eforturilor profesioniștilor de la Roquefort de a încuraja cultivarea și dezvoltarea producției de produse lactate, în prezent, laptele utilizat pentru fabricarea sortimentului de brânză Roquefort provine, în special, din zona numită «raionul», care cuprinde cea mai mare parte a regiunii Aveyron și o parte din departamentele limitrofe Lozère, Gard, Hérault, Tarn.” se înlocuiește cu „Eforturile depuse de profesioniști pentru dezvoltarea creșterii ovinelor au permis restrângerea progresivă a zonei de aprovizionare cu lapte. În prezent, laptele se colectează doar în zona corespunzătoare «raionului», care cuprinde 560 comune sau părți de comune”.
Zona de producție a laptelui definită anterior includea un număr mare de comune (5 510 comune). Măsura a constat în restrângerea ariei strict la zonele montane din sudul Masivului Central, zonele piemontane și din zonele bazinelor intramontane, care păstrează tradiții vechi și actuale și sisteme de creștere specifice. Astfel este consolidată legătura produsului cu teritoriul din care provine. În prezent, zona acoperă doar 560 comune sau părți de comune din 6 departamente.
Metoda de obținere: Metoda de obținere a produsului este completată de dispozițiile următoare:
Se adaugă:
„Se interzice conservarea prin menținerea la o temperatură negativă a materiilor prime lactate, a produselor în curs de preparare, a cașului sau a brânzei proaspete.”
„Se interzice conservarea într-o atmosferă modificată a brânzei proaspete și a brânzei în curs de maturare.”
Utilizarea metodelor de tratare și a aditivilor pentru brânză făcea obiectul unei reglementări generale. S-a constatat că noi tehnici, dintre care un anumit număr privesc metodele de tratare și aditivii, precum microfiltrarea, concentrarea parțială a laptelui sau enzimele de maturare, pot avea consecințe asupra caracteristicilor brânzei de origine protejată. Anumiți aditivi enzimatici par incompatibili cu păstrarea caracteristicilor esențiale ale produselor cu DOP.
Prin urmare, a devenit necesar să se precizeze în caietele de sarcini ale denumirilor de origine, la capitolul privind metoda de obținere, practicile actuale de aplicare a tratamentelor și a aditivilor asupra laptelui și în prepararea brânzei, pentru a evita deteriorarea caracteristicilor acestora prin viitoare practici necorespunzătoare.
FIȘĂ REZUMAT
REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI
„ROQUEFORT”
Nr. CE: FR/PDO/117/0131/10.05.2005
DOP ( X ) IGP ( )
Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.
1. Autoritatea competentă din statul membru:
Denumire: |
Institut National de l'Origine et de la Qualité (INAO) |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 153 89 80 00 |
||
Fax |
(33) 153 89 80 60 |
||
E-mail: |
info@inao.gouv.fr |
2. Grup:
Denumire: |
Confédération Générale des Producteurs de lait de Brebis et des industriels de Roquefort |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 565 59 22 00 |
||
Fax |
(33) 565 59 22 08 |
||
E-mail: |
— |
||
Componență: |
Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( ) |
3. Tipul produsului:
Clasa 1.3 — Brânzeturi
4. Caiet de sarcini:
[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]
4.1. Denumire: „Roquefort”
4.2. Descriere: Brânză cu mucegai din lapte crud și integral de oaie, sub formă de cilindru, cu crusta umedă, cu înălțimea de 8,5-11,5 cm și greutatea de 2,5-3 kg. Conținutul de materie uscată nu trebuie să fie mai mic de 55 grame per 100 grame de brânză maturată.
Mucegaiul nepresat și nepreparat se însămânțează cu spori de Penicillium roqueforti.
Pasta este onctuoasă și bine legată, traversată uniform de vinișoare albastre, aroma este foarte specifică, cu un ușor miros de putred și cu gust fin și pronunțat.
4.3. Zona geografică: La început, o vastă zonă din sudul Masivului Central care prezenta, conform precizărilor legii din 26 iulie 1925, aceleași caracteristici pentru rasele ovine, plante și climă și era caracterizată printr-un peisaj arid și sălbatic, în care pasc câteva trupe de oi. Datorită eforturilor profesioniștilor Roquefort de a încuraja creșterea, dezvoltarea producției de produse lactate și de a restrânge legătura între produs și mediul geografic al acestuia, laptele utilizat pentru fabricarea brânzei Roquefort provine doar dintr-o arie de 560 comune sau părți de comune numită „raion”, repartizate în departamentele Aveyron, Aude, Lozère, Hérault, Gard și Tarn:
Departamentul Aude
Comune incluse în totalitate în arie:
Brousses-et-Villaret, Castans, Caudebrondre, Cenne-Monestiés, Cuxac-Cabardès, Fontiers-Cabardès, Fraisse-Cabardès, La Tourette-Cabardès, Labastide-Esparbairenque, Lacombe, Laprade, Les Martys, Lespinassière, Mas-Cabardès, Mayreville, Miraval-Cabardès, Montolieu, Pradelles-Cabardès, Roquefère, Saint-Denis, Saissac, Verdun-en-Lauragais, Villardonnel, Villemagne.
Comune incluse parțial în arie:
Belpech, Fanjeaux.
Departamentul Aveyron
Comune incluse în totalitate în arie:
Agen-d'Aveyron, Aguessac, Alrance, Anglars-Saint-Félix, Arnac-sur-Dourdou, Arques, Arvieu, Asprières, Aurelle-Verlac, Auriac-Lagast, Auzits, Ayssènes, Balaguier-sur-Rance, Balsac, Baraqueville, Belcastel, Belmont-sur-Rance, Bertholène, Bessuéjouls, Bor-et-Bar, Bournazel, Boussac, Bozouls, Brandonnet, Brasc, Broquiès, Brousse-le-Château, Brusque, Buzeins, Cabanès, Calmels-et-le-Viala, Calmont, Camarès, Camboulazet, Camjac, Campagnac, Canet-de-Salars, Cassagnes-Bégonhès, Castanet, Castelmary, Castelnau-Pegayrols, Centrès, Clairvaux-d'Aveyron, Colombiès, Combret, Compeyre, Compolibat, Compregnac, Comps-la-Grand-Ville, Connac, Cornus, Coupiac, Coussergues, Creissels, Crespin, Cruéjouls, Curan, Druelle, Drulhe, Durenque, Escandolières, Espalion, Fayet, Flavin, Fondamente, Gabriac, Gaillac-d'Aveyron, Galgan, Gissac, Goutrens, Gramond, La Bastide-l'Evêque, La Bastide-Pradines, La Bastide-Solages, La Capelle-Bleys, La Capelle-Bonance, La Cavalerie, La Couvertoirade, La Cresse, La Fouillade, La Loubière, La Roque-Sainte-Marguerite, La Salvetat-Peyralès, La Selve, La Serre, Laissac, Lanuejouls, Lapanouse, Lapanouse-de-Cernon, Lassouts, Laval-Roquecezière, Lavernhe, Le Clapier, Le Monastère, Le Truel, Le Vibal, Lédergues, Les Albres, Les Costes-Gozon, Lescure-Jaoul, Lestrade-et-Thouels, L'Hospitalet-du-Larzac, Luc, Lugan, Lunac, Maleville, Manhac, Marcillac-Vallon, Marnhagues-et-Latour, Martrin, Mayran, Mélagues, Meljac, Millau, Montagnol, Montbazens, Montclar, Montfranc, Montjaux, Montlaur, Montrozier, Morlhon-le-Haut, Mostuéjouls, Mounes-Prohencoux, Mouret, Moyrazès, Murasson, Muret-le-Château, Najac, Nant, Naucelle, Nauviale, Olemps, Onet-le-Château, Palmas, Paulhe, Peux-et-Couffouleux, Peyreleau, Peyrusse-le-Roc, Pierrefiche, Plaisance, Pomayrols, Pont-de-Salars, Pousthomy, Prades-Salars, Pradinas, Prévinquières, Privezac, Pruines, Quins, Rebourguil, Recoules-Prévinquières, Réquista, Rieupeyroux, Rignac, Rivière-sur-Tarn, Rodelle, Rodez, Roquefort-sur-Soulzon, Roussennac, Rullac-Saint-Cirq, Saint-Affrique, Saint-André-de-Najac, Saint-André-de-Vézines, Saint-Beaulize, Saint-Beauzély, Saint-Christophe-Vallon, Saint-Côme-d'Olt, Saint-Cyprien-sur-Dourdou, Sainte-Eulalie-de-Cernon, Sainte-Eulalie-d'Olt, Sainte-Juliette-sur-Viaur, Sainte-Radegonde, Saint-Félix-de-Sorgues, Saint-Geniez-d'Olt, Saint-Georges-de-Luzençon, Saint-Izaire, Saint-Jean-d'Alcapiès, Saint-Jean-Delnous, Saint-Jean-du-Bruel, Saint-Jean-et-Saint-Paul, Saint-Juéry, Saint-Just-sur-Viaur, Saint-Laurent-de-Lévézou, Saint-Laurent-d'Olt, Saint-Léons, Saint-Martin-de-Lenne, Saint-Rome-de-Cernon, Saint-Rome-de-Tarn, Saint-Salvadou, Saint-Saturnin-de-Lenne, Saint-Sernin-sur-Rance, Saint-Sever-du-Moustier, Saint-Victor-et-Melvieu, Salles-Curan, Salles-la-Source, Salmiech, Sanvensa, Sauclières, Sauveterre-de-Rouergue, Sébazac-Concourès, Sébrazac, Ségur, Sévérac-le-Château, Sévérac-l'Eglise, Sonnac, Sylvanès, Tauriac-de-Camarès, Tauriac-de-Naucelle, Tayrac, Tournemire, Trémouilles, Vabres-l'Abbaye, Vabre-Tizac, Valady, Valzergues, Vaureilles, Verrières, Versols-et-Lapeyre, Veyreau, Vézins-de-Lévézou, Viala-du-Pas-de-Jaux, Viala-du-Tarn, Villecomtal, Villefrance-de-Panat, Vimenet.
Comune incluse parțial în arie:
Castelnau-de-Mandailles, Prades-d'Aubrac.
Departamentul Gard
Comune incluse în totalitate în arie:
Alzon, Blandas, Campestre-et-Luc, Causse-Bégon, Dourbies, Lanuéjols, Montdardier, Revens, Rogues, Saint-Sauveur-Camprieu, Trèves, Vissec.
Departamentul Hérault
Comune incluse în totalitate în arie:
Avène, Bédarieux, Brenas, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Ceilhes-et-Rocozels, Colombières-sur-Orb, Combes, Courniou, Dio-et-Valquières, Ferrals-les-Montagnes, Fraisse-sur-Agout, Graissessac, Hérépian, Joncels, La Salvetat-sur-Agout, La Tour-sur-Orb, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Cas, Lamalou-les-Bains, Lauroux, Lavalette, Le Bousquet-d'Orb, Le Caylar, Le Cros, Le Poujol-sur-Orb, Le Pradal, Le Puech, Le Soulié, Les Aires, Les Plans, Les Rives, Liausson, Lodève, Lunas, Mérifons, Mons, Mourèze, Octon, Olargues, Olmet-et-Villecun, Pégairolles-de-l'Escalette, Pézènes-les-Mines, Prémian, Riols, Romiguières, Roqueredonde, Rosis, Saint-Etienne-d'Albagnan, Saint-Etienne-Estréchoux, Saint-Félix-de-L'Héras, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arcon, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Vincent-d'Olargues, Salasc, Sorbs, Taussac-la-Billière, Valsmascle, Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière.
Departamentul Lozère
Comune incluse în totalitate în arie:
Allenc, Badaroux, Balsièges, Banassac, Barjac, Brenoux, Canilhac, Chadenet, Chanac, Chirac, Cultures, Esclanèdes, Florac, Fraissinet-de-Fourques, Gabrias, Gatuzières, Grèzes, Hures-la-Parade, Ispagnac, La Canourgue, La Malène, La Tieule, Lachamp, Lanuéjols, Laval-du-Tarn, Le Massegros, Le Monastier-Pin-Moriès, Le Recoux, Le Rozier, Les Bondons, Les Hermaux, Les Salelles, Les Vignes, Marvejols, Mas-Saint-Chély, Mende, Meyrueis, Montbrun, Montrodat, Palhers, Quézac, Saint-Bauzile, Saint-Bonnet-de-Chirac, Sainte-Enimie, Sainte-Hélène, Saint-Etienne-du-Valdonnez, Saint-Georges-de-Lévéjac, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Laurent-de-Trèves, Saint-Pierre-de-Nogaret, Saint-Pierre-des-Tripiers, Saint-Rome-de-Dolan, Saint-Saturnin, Servières, Trélans, Vebron.
Departamentul Tarn
Comune incluse în totalitate în arie:
Aiguefonde, Alban, Albine, Almayrac, Ambialet, Andouque, Anglès, Arfons, Arifat, Assac, Aussillon, Barre, Belleserre, Berlats, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Brousse, Burlats, Cadix, Cagnac-les-Mines, Cahuzac, Cambounès, Carmaux, Castanet, Castelnau-de-Brassac, Castres, Caucalières, Courris, Crespin, Crespinet, Curvalle, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fauch, Faussergues, Ferrières, Fraissines, Gijounet, Jouqueviel, Labastide-Rouairoux, Labessière-Candeil, Labruguière, Lacabarède, Lacapelle-Pinet, Lacapelle-Ségalar, Lacaune, Lacaze, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Laparrouquial, Lasfaillades, Lautrec, Le Bez, Le Dourn, Le Fraysse, Le Garric, Le Margnés, Le Masnau-Massuguiés, Le Rialet, Le Ségur, Le Travet, Le Vintrou, Lédas-et-Penthiès, Les Cammazes, Lescure-d'Albigeois, Lombers, Marsal, Massaguel, Massals, Mazamet, Miolles, Mirandol-Bourgnounac, Monestiés, Montauriol, Montfa, Montirat, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moularès, Moulin-Mage, Murat-sur-Vèbre, Nages, Noailhac, Padiés, Pampelonne, Paulinet, Payrin-Augmontel, Pont-de-Larn, Poulan-Pouzols, Rayssac, Réalmont, Ronel, Roquecourbe, Rosières, Rouairoux, Rouffiac, Roumégoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-André, Saint-Antonin-de-Lacalm, Saint-Avit, Saint-Christophe, Saint-Cirgue, Sainte-Croix, Sainte-Gemme, Saint-Grégoire, Saint-Jean-de-Marcel, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Julien-Gaulène, Saint-Lieux-Lafenasse, Saint-Marcel-Campès, Saint-Martin-Laguépie, Saint-Michel-Labadie, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Salles, Saussenac, Sauveterre, Sénaux, Sérénac, Sieurac, Sorèze, Soual, Tanus, Teillet, Terre-Clapier, Tréban, Trébas, Trévien, Vabre, Valderiès, Valdurenque, Valence-d'Albigeois, Vénès, Verdalle, Viane, Villefrance-d'Albigeois, Viviers-lès-Montagnes.
Comune incluse parțial în arie:
Amarens, Arthès, Bernac, Castelnau-de-Lévis, Cestayrols, Cordes-sur-Ciel, Dénat, Graulhet, Lasgraisses, Lempaut, Mouzens, Mailhoc, Navès, Mouzieys-Panens, Pratviel, Peyregoux, Puechoursi, Puylaurens, Souel, Técou.
4.4. Dovada originii: Fiecare operator completează o „declarație de aptitudine” înregistrată de serviciile INAO, care permite identificarea de către această instituție a tuturor operatorilor. Aceștia trebuie să pună la dispoziția INAO registre, precum și orice document necesar pentru verificarea originii, a calității și a condițiilor de producție a laptelui și a altor brânzeturi.
În cadrul controlului efectuat asupra caracteristicilor produsului cu denumire de origine, o examinare analitică și organoleptică vizează asigurarea calității și a specificității produselor supuse acesteia.
4.5. Metoda de obținere: Producția de lapte și fabricarea brânzeturilor trebuie să aibă loc în zona geografică.
Se precizează rasa de oi din turmele de lapte (rasa „Lacaune” și oi „negre” provenite din exemplare corespunzătoare standardului rasei „Lacaune”), cu un termen de cinci ani pentru conformarea la acest standard. Se fac precizări privind alimentația (provenind, cu excepția derogărilor, în proporție de cel puțin 75 % din zonă; pășunat zilnic obligatoriu, imediat ce o permit condițiile climaterice).
Se fac precizări privind laptele, depozitarea, introducerea cheagului (realizată la temperaturi cuprinse între 28 °C și 34 °C), cașul (amânarea este interzisă), formarea cașului (efectuată după pre-scurgere), scurgerea (realizată fără presare), marcarea, însămânțarea și perforarea brânzei; termenul de perforare și recepția în pivnița de maturare este de cel mult două zile, iar în anumite condiții de patru zile. Fabricarea brânzei se face în ateliere special amenajate.
Însămânțarea cu Penicillium roqueforti se efectuează fie în formă lichidă în momentul introducerii cheagului, fie prin presărare în momentul formării cașului.
Maturarea durează cel puțin nouăzeci de zile începând cu ziua de fabricație. În această perioadă se prelucrează, apoi se maturează la temperatură controlată. Brânza se depune descoperită în peșterile din Roquefort-sur-Soulzon, situate în grohotișul muntelui Combalou, pentru o perioadă necesară unei bune dezvoltări a Penicillium roqueforti. Perioada nu poate fi în nici un caz mai mică de două săptămâni. Maturarea este lentă, sub ambalaj de protecție continuă în pivniță sau în săli cu temperatură controlată unde sunt depuse brânzeturile. Ambalarea în scopul protecției se efectuează numai în pivniță. Operațiunile de maturare, stocare, decupare, condiționare, pre-ambalare și ambalare a brânzeturilor se efectuează exclusiv în comuna Roquefort-sur-Soulzon.
4.6. Legătură: Originea producției de brânză la Roquefort este foarte veche.
S-au descoperit site pentru brânzeturi în zăcămintele preistorice ale regiunii. Brânza de Roquefort este atestată în numeroase documente, donații, rente etc. referitoare la Rouergue din secolul 8. În secolul 15, Carol al VI-lea recunoaște deja, prin scrisoare oficială, confirmată de succesorii săi, necesitatea vitală de a proteja brânza de Roquefort. La 31 august 1666, prin decizia Parlamentului de la Toulouse se acorda exclusivitatea maturării locuitorilor din Roquefort-sur-Soulzon. Este singurul tip de brânză a cărui denumire este recunoscută printr-o lege încă din 1925 (Legea din 26 iulie 1925).
Specificul brânzei Roquefort constă în rodul unei colaborări strânse dintre om și natură și se bazează, pe de o parte, pe caracteristicile laptelui oilor din rase hrănite tradițional, după specificul zonei, și, pe de altă parte, pe originalitatea peșterilor naturale din Roquefort-sur-Soulzon, săpate în întregime în grohotișul de la poalele falezelor de calcar ale muntelui Combalou, unde are loc un miracol al naturii care conferă brânzei Roquefort gustul incomparabil.
4.7. Organism de control:
Denumire: |
Institut National de l'Origine et de la Qualité (INAO) |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 153 89 80 00 |
||
Fax |
(33) 153 89 80 60 |
||
E-mail: |
info@inao.gouv.fr |
Institutul Național al Denumirilor de Origine este o instituție publică cu caracter administrativ cu personalitate juridică, aflată sub tutela Ministerului Agriculturii.
Controlul condițiilor de producție a produselor care beneficiază de denumire de origine se află sub responsabilitatea INAO.
Nerespectarea delimitării ariei geografice sau a uneia dintre condițiile de producție conduce la interdicția utilizării, sub orice formă sau în orice scop, a denumirii de origine.
Denumire: |
Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
||
Adresă: |
|
||
Telefon |
(33) 144 87 17 17 |
||
Fax |
(33) 144 97 30 37 |
||
E-mail: |
C3@dgccrf.finances.gouv.fr |
DGCCRF este un serviciu al Ministerului economiei, finanțelor și industriei.
4.8. Etichetarea: Obligație de a afișa simbolul cu sigla INAO, mențiunile „Appellation d'Origine Contrôlée” și denumirea respectivă. Marca colectivă a grupului solicitant, numită „oaia roșie”, creată în 1930, apare, de asemenea, și pe etichetă.
Cu excepția mărcii confederale „Brebis Rouge”, precum și a altor mărci de fabrică sau comerciale particulare sau a denumirilor de întreprinderi sau a firmelor, este interzisă adăugarea oricărui calificativ sau a oricărei alte mențiuni la denumirea „Roquefort”.
(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.