Consolidarea rezilienței în țările în curs de dezvoltare
SINTEZĂ PRIVIND:
SINTEZĂ
CARE ESTE ROLUL ACESTEI COMUNICĂRI?
Comunicarea vizează utilizarea învățămintelor extrase din această regiune pentru a crește eficacitatea contribuției Uniunii Europene (UE) la reducerea vulnerabilității în țările predispuse la dezastre și în țările fragile, prin includerea conceptului de reziliență* ca obiectiv central.
ASPECTE-CHEIE
Răspunsul UE la crizele alimentare din Africa
În urma crizelor alimentare din Africa, UE a pus în aplicare un răspuns pentru ajutor umanitar și de dezvoltare. În plus față de activitățile de salvare, acest ajutor a contribuit și la procesul de redresare, de exemplu prin furnizarea de semințe și de unelte și prin îmbunătățirea gestionării apei.
Strategiile privind reziliența pe termen mai lung ajută țările și comunitățile afectate să se redreseze și să își consolideze capacitatea de a face față unor crize viitoare.
Inițiativele privind reziliența SHARE* și AGIR* reprezintă o îmbunătățire a modului în care interacționează ajutorul umanitar și asistența pentru dezvoltare. Asistența pe termen scurt este îmbunătățită atunci când se recunoaște legătura dintre ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare (LRRD). UE se poate angaja să abordeze cauzele profunde ale insecurității alimentare pe termen mai lung prin redarea mijloacelor de subzistență, consolidarea protecției sociale și a sistemelor de gestionare a dezastrelor, precum și prin îmbunătățirea nutriției.
Aceste măsuri se concentrează pe securitatea alimentară – și pe crizele alimentare – în Africa Subsahariană. Cu toate acestea, această abordare poate fi aplicată și altor regiuni și tipuri de vulnerabilitate, cum sunt regiunile amenințate de:
Abordarea se concentrează pe trei elemente-cheie:
anticiparea crizelor prin evaluarea riscurilor;
concentrarea pe prevenire și pregătire;
îmbunătățirea răspunsului la situații de criză.
Comunicarea propune un plan în 10 puncte pentru creșterea rezilienței, inclusiv promovarea dialogului privind reziliența cu țările din afara UE prin canalele disponibile, precum Organizația Națiunilor Unite și forumurile G8 și G20 ale națiunilor bogate și ale celor emergente. Planul a fost consolidat și extins în Planul de acțiune pentru reziliență în țările predispuse la crize pentru 2013-2020, care invită UE și țările UE:
CONTEXT
Crizele alimentare și nutriționale recurente din Sahel și Cornul Africii afectează milioane de oameni, duc la răspândirea foametei și contribuie la menținerea oamenilor într-o stare perpetuă de sărăcie. Această situație subliniază necesitatea unei abordări sistematice pe termen lung în vederea consolidării rezilienței țărilor și a populațiilor vulnerabile.
TERMENI-CHEIE
* Reziliență: capacitatea unei persoane fizice, a unei gospodării, a unei comunități, a unei țări sau a unei regiuni de a rezista, de a se adapta și de a-și reveni rapid din situații de stres și de șoc
* SHARE: Sprijinirea rezilienței în Cornul Africii
* AGIR: Alianța mondială pentru reziliență
ACT
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Abordarea UE în materie de reziliență: Să învățăm din crizele în domeniul securității alimentare [COM(2012) 586 final din 3.10.2012]
ACTE CONEXE
Concluziile Consiliului privind abordarea UE în materie de reziliență, Bruxelles, 28 mai 2013
Document de lucru al serviciilor Comisiei: Planul de acțiune pentru reziliență în țările predispuse la crize pentru 2013-2020 [SWD(2013) 227 final din 19.6.2013]
Data ultimei actualizări: 25.11.2015