Declarația de asigurare a Curții de Conturi Europene prezentată Parlamentului European și Consiliului – raportul auditorului independent
(2022/C 399/02)
Opinie
|
I.
|
Curtea a auditat următoarele:
(a)
|
conturile consolidate ale Uniunii Europene, aprobate de Comisie la 28 iunie 2022, care cuprind situațiile financiare consolidate (1) și rapoartele privind execuția bugetară (2) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2021;
|
(b)
|
legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, în conformitate cu prevederile articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
|
|
|
Fiabilitatea conturilor
Opinia privind fiabilitatea conturilor
|
II.
|
În opinia Curții, conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2021 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acesteia la 31 decembrie 2021, precum și rezultatele operațiunilor sale, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional.
|
|
Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor
Veniturile
Opinia privind legalitatea și regularitatea veniturilor
|
III.
|
În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2021 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative.
|
|
Cheltuielile
|
IV.
|
Pentru 2021, Curtea prezintă două opinii separate privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor. Acest lucru reflectă faptul că Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) este un instrument temporar pus în aplicare și finanțat într-un mod fundamental diferit față de cheltuielile bugetare obișnuite din cadrul financiar multianual (CFM).
|
Opinie contrară privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor bugetare
|
V.
|
În opinia Curții, având în vedere importanța aspectului descris în secțiunea „Baza pentru opinia contrară privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor bugetare”, cheltuielile bugetare acceptate în conturile aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2021 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare.
|
Opinia privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor din MRR
|
VI.
|
În opinia Curții, cheltuielile din MRR acceptate în conturile aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2021 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative.
|
Baza pentru opinie
|
VII.
|
Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit (ISA) și codul etic formulate de Federația Internațională a Contabililor (IFAC) și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit (ISSAI) formulate de INTOSAI. Responsabilitățile care revin Curții în temeiul acestor standarde și coduri sunt descrise mai detaliat în secțiunea intitulată „Responsabilitățile auditorului” din prezentul raport. În secțiunea respectivă, Curtea furnizează, de asemenea, mai multe informații referitoare la baza opiniei sale cu privire la venituri (a se vedea punctul
XXXV
) și cu privire la cheltuielile din MRR (a se vedea punctul
XXXVII
). Totodată, Curtea a respectat cerințele de independență și a îndeplinit obligațiile etice care îi revin în conformitate cu Codul etic pentru profesioniștii contabili al Consiliului pentru Standarde Internaționale de Etică pentru Contabili. Curtea consideră că probele de audit pe care le-a obținut sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniilor sale.
|
Baza pentru opinia contrară privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor bugetare
|
VIII.
|
Nivelul de eroare global estimat de Curte pentru cheltuielile bugetare acceptate în conturile aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2021 este de 3,0 %. O proporție importantă din aceste cheltuieli este afectată de un nivel semnificativ de eroare. Este vorba aici în principal de cheltuieli bazate pe rambursare, pentru care nivelul de eroare este estimat la 4,7 %. Aceste cheltuieli au crescut la 90,1 miliarde de euro în 2021, reprezentând 63,2 % din populația auditată de Curte (3). Efectele erorilor constatate de Curte sunt, prin urmare, atât semnificative, cât și generalizate în rândul cheltuielilor acceptate aferente exercițiului.
|
|
Aspecte-cheie ale auditului
Curtea a evaluat datoria privind pensiile și alte beneficii ale angajaților
|
IX.
|
Bilanțul UE include o datorie privind pensiile și alte beneficii ale angajaților în cuantum de 122,5 miliarde de euro la sfârșitul exercițiului 2021 (față de 116,0 miliarde de euro în 2020), reprezentând aproape un sfert din valoarea totală de 496,4 miliarde de euro a pasivelor din 2021 (față de 313,5 miliarde de euro în 2020).
|
|
X.
|
Cea mai mare parte a acestei datorii privind pensiile și alte beneficii ale angajaților este legată de Sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene și se ridică la 109,7 miliarde de euro (față de 100,7 miliarde de euro în 2020). Datoria înregistrată în conturi este o estimare a valorii actuale a plăților viitoare preconizate pe care UE va trebui să le facă pentru a se achita de obligațiile pe care le are privind pensiile.
|
|
XI.
|
Plata prestațiilor prevăzute de acest sistem de pensii este în sarcina bugetului Uniunii. UE nu a creat un fond de pensii specific pentru a acoperi costurile viitoarelor obligații privind pensiile, dar statele membre garantează colectiv plata prestațiilor respective și funcționarii contribuie cu o treime din costul finanțării sistemului. Eurostat calculează această datorie anual, în numele contabilului Comisiei, utilizând parametri precum profilul de vârstă și speranța de viață a funcționarilor UE, precum și ipoteze privind condițiile economice viitoare. Parametrii și ipotezele utilizate sunt evaluate și de consilierii actuariali ai Comisiei.
|
|
XII.
|
Creșterea datoriei privind pensiile în 2021 se explică în principal prin scăderea ratei nominale de actualizare, care este afectată de o reducere a ratelor dobânzii la nivel mondial (4).
|
|
XIII.
|
Cea de a doua componentă ca volum a datoriei privind pensiile și alte beneficii ale angajaților este datoria estimată a UE față de Sistemul comun de asigurări de sănătate (JSIS), în valoare de 10,3 miliarde de euro la sfârșitul exercițiului 2021 (față de 12,9 miliarde de euro în 2020). Această datorie este legată de costurile cu asistența medicală pentru membrii personalului UE care trebuie plătite în perioadele de după încetarea activității (excluzând contribuțiile acestora).
|
|
XIV.
|
Ca parte a auditului, Curtea evaluează ipotezele actuariale utilizate pentru aceste sisteme și evaluarea rezultată. Evaluarea Curții se bazează pe activitatea desfășurată de experți actuariali externi independenți. Curtea verifică datele de bază utilizate pentru calcule, parametrii actuariali și calcularea datoriei. De asemenea, se examinează prezentarea datoriilor în bilanțul consolidat și în notele la situațiile financiare consolidate.
|
|
XV.
|
Curtea concluzionează că estimarea valorii globale a datoriei privind pensiile și alte beneficii ale angajaților, așa cum figurează ea în bilanțul consolidat, prezintă o imagine fidelă și fiabilă a situației.
|
|
Curtea a evaluat principalele estimări de la sfârșitul exercițiului prezentate în conturi
|
XVI.
|
La sfârșitul exercițiului 2021, valoarea estimată a cheltuielilor eligibile efectuate datorate beneficiarilor, dar a căror rambursare nu fusese încă solicitată, era de 129,9 miliarde de euro (față de 107,8 miliarde de euro în 2020). Aceste sume au fost contabilizate cu titlu de cheltuieli înregistrate în avans (5).
|
|
XVII.
|
Creșterea acestei estimări se referă în principal la MRR, care este elementul central al NextGenerationEU (NGEU), instrumentul temporar de redresare menit să ajute la repararea daunelor economice și sociale imediate cauzate de pandemia de COVID-19. Plățile către statele membre în cadrul acestei facilități urmează un profil de tranșe predefinit până în 2026. La sfârșitul exercițiului 2021, cheltuielile din MRR înregistrate în avans se ridicau la 12,3 miliarde de euro.
|
|
XVIII.
|
Pentru a evalua aceste estimări de la sfârșitul exercițiului, Curtea a examinat sistemul instituit de Comisie pentru calculele aferente separării exercițiilor financiare cu scopul de a asigura corectitudinea și exhaustivitatea acestuia în direcțiile generale în care au fost efectuate cele mai multe cheltuieli. În cursul activității de audit desfășurate pe un eșantion de facturi și de plăți de prefinanțare, Curtea a examinat calculele relevante pentru separarea exercițiilor financiare, astfel încât să abordeze riscul ca valoarea cheltuielilor înregistrate în avans să fie prezentată eronat. Au fost solicitate clarificări de la serviciile contabile ale Comisiei în legătură cu metodologia generală utilizată pentru a stabili aceste estimări.
|
|
XIX.
|
Curtea concluzionează că estimarea valorii globale a cheltuielilor înregistrate în avans și a altor avansuri acordate statelor membre este prezentată în mod fidel în bilanțul consolidat.
|
|
Curtea a examinat activele generate de procesul de retragere a Regatului Unit
|
XX.
|
La 1 februarie 2020, Regatul Unit a încetat să mai fie stat membru al UE. Potrivit acordului de retragere, Regatul Unit s-a angajat să își onoreze toate obligațiile financiare care îi revin în temeiul cadrelor financiare multianuale precedente în legătură cu calitatea sa de membru al UE. În perioada de tranziție, care s-a încheiat la 31 decembrie 2020, Regatul Unit a continuat să contribuie la bugetul UE și să primească bani din acesta, ca și cum ar fi fost un stat membru.
|
|
XXI.
|
După încheierea perioadei de tranziție, o serie de alte obligații reciproce care revin UE și Regatului Unit dau naștere unor datorii și creanțe pentru UE. Aceste obligații trebuie să fie reflectate în conturile anuale ale UE. Comisia a estimat că, la data bilanțului, conturile UE prezentau o creanță netă de 41,8 miliarde de euro datorată de Regatul Unit (în 2020, valoarea acesteia a fost de 47,5 miliarde de euro), din care se estimează că 10,9 miliarde de euro vor fi plătiți în termen de 12 luni de la data raportării.
|
|
XXII.
|
Mecanismul de plată care trebuie aplicat obligațiilor reciproce prevăzute în acordul de retragere este reglementat la articolul 148 („Plăți după 2020”) din acord. În 2021, suma raportată ca fiind datorată de Regatul Unit în temeiul articolului 136 și al articolelor 140-147 a fost de 11,9 miliarde de euro. Plățile totale primite din partea Regatului Unit în 2021 s-au ridicat la 6,8 miliarde de euro. Soldul rămas la sfârșitul anului, în valoare de 5,1 miliarde de euro, trebuia să fie plătit în cinci tranșe lunare egale din ianuarie până în mai 2022 inclusiv, în conformitate cu mecanismul prevăzut la articolul 148 din acordul de retragere.
|
|
XXIII.
|
Ca parte a procedurilor sale normale de audit, Curtea a discutat cu Comisia calendarul, exactitatea și caracterul complet al activelor recunoscute și al plăților efectuate. Curtea a recalculat sumele în cauză, le-a reconciliat cu evidențele subiacente și a verificat dacă ipotezele utilizate erau adecvate.
|
|
XXIV.
|
Concluzia Curții a fost că estimarea corespunzătoare activelor totale recunoscute în legătură cu procesul de retragere a Regatului Unit este prezentată în mod fidel în conturile anuale consolidate.
|
|
Curtea a evaluat impactul pe care l-a avut asupra conturilor invadarea Ucrainei de către Rusia
|
XXV.
|
La 24 februarie 2022, Rusia a invadat Ucraina. Întrucât UE oferă asistență Ucrainei sub formă de împrumuturi și de granturi, Curtea a examinat calculele Comisiei privind expunerea UE la riscul financiar asociat, precum și baza lor subiacentă, pentru a se asigura că consecințele acestui eveniment important au fost reflectate în mod corespunzător în conturile UE. Curtea a examinat calculele Comisiei în raport cu propriile sale calcule și cu datele existente pe această temă.
|
|
XXVI.
|
Ea concluzionează că tratarea invaziei Ucrainei de către Rusia ca fiind un eveniment ulterior datei bilanțului care nu conduce la ajustarea situațiilor financiare este adecvată. Impactul său a fost făcut cunoscut în mod corespunzător și prezentat în mod corect în conturile anuale consolidate.
|
|
Curtea a evaluat impactul pe care l-au avut asupra conturilor măsurile legate de pandemia de COVID-19
|
XXVII.
|
Pandemia de COVID-19 a afectat grav economiile și finanțele publice ale statelor membre. Comisia Europeană a mobilizat mijloace substanțiale pentru a consolida sectoarele de sănătate publică ale statelor membre și pentru a atenua impactul socioeconomic al pandemiei în UE. Măsurile luate au inclus finanțare pentru achiziționarea de materiale medicale de urgență, o mai mare flexibilitate în utilizarea sprijinului financiar din fondurile structurale și de investiții europene și acordarea de împrumuturi în condiții favorabile pentru statele membre. Aceste inițiative au avut un efect important asupra situațiilor financiare.
|
|
XXVIII.
|
Ca parte a procedurilor sale normale de audit, Curtea a auditat activele, pasivele, veniturile și cheltuielile, inclusiv pe cele legate de măsurile luate de Comisie. Concluzia Curții este că acestea sunt prezentate în mod fidel în conturile anuale consolidate.
|
|
Alte aspecte
|
XXIX.
|
Conducerea este responsabilă de prezentarea „altor informații”. Acest termen înglobează secțiunea „Principalele realizări ale exercițiului”, dar nu și conturile consolidate sau raportul Curții cu privire la acestea din urmă. Opinia exprimată de Curte cu privire la conturile consolidate nu acoperă aceste alte informații și Curtea nu formulează niciun fel de concluzie în materie de asigurare cu privire la acestea. În contextul auditului său referitor la conturile consolidate, Curtea are responsabilitatea de a lua cunoștință de aceste alte informații și de a analiza dacă ele prezintă inconsecvențe semnificative cu conturile consolidate sau cu informațiile pe care le-a obținut în cadrul auditului ori dacă ele comportă alte denaturări semnificative. În cazul în care concluzionează că aceste alte informații prezintă denaturări semnificative, ea are obligația de a raporta acest lucru. Curtea nu are nimic de semnalat în acest sens.
|
|
Responsabilitățile conducerii
|
XXX.
|
În conformitate cu articolele 310-325 TFUE și cu Regulamentul financiar, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor consolidate ale UE pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controalelor interne necesare pentru întocmirea și prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Conducerea are de asemenea responsabilitatea de a se asigura că activitățile, operațiunile financiare și informațiile reflectate în situațiile financiare sunt conforme cu dispozițiile (acte legislative, reglementări, principii, norme și standarde) care le reglementează. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor UE aparține Comisiei (articolul 317 TFUE).
|
|
XXXI.
|
În procesul de întocmire a conturilor consolidate, conducerea este responsabilă de evaluarea capacității Uniunii Europene de a-și continua activitatea, prezentând aspectele relevante și utilizând principiul contabil al continuității activității, cu excepția cazului în care intenționează fie să lichideze entitatea, fie să oprească operațiunile sau nu are nicio altă soluție realistă decât aceea de a face acest lucru.
|
|
XXXII.
|
Comisia este responsabilă de supravegherea procesului de raportare financiară al UE.
|
|
XXXIII.
|
Conform Regulamentului financiar (titlul XIII), contabilul Comisiei trebuie să prezinte, în scopul auditului, conturile consolidate provizorii ale UE până la data de 31 martie a exercițiului următor și apoi pe cele finale până la data de 31 iulie. Conturile provizorii ar trebui să ofere deja o imagine corectă și fidelă a situației financiare a UE. Prin urmare, este absolut necesar ca toate elementele din conturile provizorii să fie prezentate sub formă de calcule finale, astfel încât Curtea să se poată achita de sarcina sa în conformitate cu (titlul XIII din) Regulamentul financiar și în termenele prevăzute. Eventualele modificări efectuate în conturile finale față de conturile provizorii ar trebui să rezulte, în mod normal, numai ca urmare a observațiilor Curții.
|
|
Responsabilitățile auditorului cu privire la auditul conturilor consolidate și al operațiunilor subiacente
|
XXXIV.
|
Obiectivul Curții este, pe de o parte, de a obține o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor consolidate ale UE și la conformitatea operațiunilor subiacente conturilor cu legile și reglementările și, pe de altă parte, de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului pe care l-a desfășurat, o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. O asigurare rezonabilă reprezintă un nivel de asigurare ridicat, dar nu este o garanție a faptului că auditul a detectat neapărat toate cazurile de denaturări sau de neconformități semnificative care pot exista. Acestea pot apărea ca rezultat fie al unei fraude, fie al unei erori și sunt considerate a fi semnificative dacă se estimează, în mod rezonabil, că ele ar putea influența, în mod individual sau agregat, deciziile economice luate pe baza acestor conturi consolidate.
|
|
XXXV.
|
În ceea ce privește veniturile, examinarea efectuată de Curte cu privire la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și pe venitul național brut are drept punct de plecare agregatele macroeconomice pe baza cărora acestea sunt calculate și presupune evaluarea sistemelor Comisiei de prelucrare a acestor agregate până la primirea contribuțiilor din partea statelor membre și până la înregistrarea acestora în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și analizează fluxul taxelor până la momentul încasării sumelor de către Comisie și al înregistrării lor în conturi. Există riscul ca taxele vamale să nu fie declarate sau să fie declarate incorect autorităților vamale naționale de către importatori. Cuantumul aferent taxelor la import percepute efectiv va fi, așadar, mai mic decât cuantumul care ar trebui să fie colectat teoretic. Această diferență este cunoscută sub denumirea de „deficit de colectare a taxelor vamale”. Aceste sume eludate nu sunt reflectate în sistemele contabile ale statelor membre referitoare la resursele proprii tradiționale și nu intră în sfera opiniei de audit formulate de Curte cu privire la venituri.
|
|
XXXVI.
|
În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost efectuate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (cu excepția plăților în avans) la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate după ce destinatarul fondurilor a furnizat probe cu privire la utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul a acceptat aceste probe prin validarea și închiderea plății în avans, lucru care poate să aibă loc abia în unul dintre exercițiile ulterioare.
|
|
XXXVII.
|
Anul acesta, Curtea a examinat pentru prima dată cheltuielile din MRR. Spre deosebire de alte cheltuieli bugetare, care se bazează pe rambursarea unor costuri și/sau pe respectarea unor condiții, în cadrul MRR condiția pentru efectuarea plății este atingerea în mod satisfăcător a jaloanelor sau a țintelor predefinite. Prin urmare, Curtea a examinat dacă Comisia colectase dovezi suficiente și adecvate pentru a-și susține evaluarea cu privire la această condiție. Respectarea altor norme ale UE și a altor norme naționale nu face parte din această evaluare.
|
|
XXXVIII.
|
Curtea își exercită raționamentul profesional și își păstrează scepticismul profesional pe tot parcursul auditului. De asemenea:
(a)
|
Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor consolidate și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele din legislația Uniunii Europene, fie că aceste denaturări sau neconformități semnificative rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Ea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile semnificative sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate.
|
(b)
|
Curtea obține o înțelegere a controlului intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii cu privire la eficacitatea controlului intern.
|
(c)
|
Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către aceasta.
|
(d)
|
Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea entității de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile consolidate sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității.
|
(e)
|
Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor consolidate, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile consolidate reflectă în mod fidel operațiunile și evenimentele subiacente.
|
(f)
|
Curtea obține probe de audit suficiente și adecvate cu privire la informațiile financiare ale entităților care fac parte din sfera de consolidare a Uniunii Europene cu scopul de a exprima o opinie referitoare la conturile consolidate și la operațiunile subiacente acestora. Ea este responsabilă de coordonarea, supervizarea și efectuarea auditului și își asumă întreaga responsabilitate pentru opinia sa de audit.
|
|
|
XXXIX.
|
Curtea comunică conducerii, printre alte aspecte, sfera planificată a auditului și programarea acestuia în timp, precum și constatările principale ale auditului, inclusiv constatările cu privire la eventuale deficiențe semnificative ale controlului intern.
|
|
XL.
|
Dintre aspectele discutate cu Comisia și cu alte entități auditate, Curtea stabilește care au fost chestiunile cele mai importante pentru auditul conturilor consolidate și care reprezintă, prin urmare, aspectele-cheie ale auditului pentru perioada curentă. Curtea descrie aceste aspecte în raportul său, cu excepția cazului în care legile sau reglementările interzic prezentarea publică a aspectului respectiv sau cu excepția cazului în care, în circumstanțe extrem de rare, Curtea consideră că un aspect nu ar trebui comunicat în raportul său deoarece se preconizează în mod rezonabil că beneficiile pentru interesul public vor fi depășite de consecințele negative ale acestei comunicări.
|
|
14 iulie 2022
Klaus-Heiner LEHNE
Președinte
Curtea de Conturi Europeană
12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxemburg
(1) Situațiile financiare consolidate cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și o sinteză a principalelor politici contabile, alături de o serie de alte note explicative (inclusiv raportarea pe segmente).
(2) Rapoartele privind execuția bugetară includ și notele explicative.
(3) Mai multe informații în acest sens sunt prezentate la punctele 1.22-1.27 din Raportul anual pe 2021 al Curții.
(4) Conturile anuale ale UE pentru exercițiul financiar 2021, nota 2.9.
(5) Acestea includ 77,8 miliarde de euro reprezentând cheltuieli înregistrate în avans în partea de pasive a bilanțului și 52,1 miliarde de euro înregistrate în partea de active a bilanțului, care reduc valoarea prefinanțărilor.