COMISIA EUROPEANĂ
Bruxelles, 30.5.2018
COM(2018) 367 final
2018/0191(COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
de instituire a „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013
(Text cu relevanță pentru SEE)
{SEC(2018) 265 final}
{SWD(2018) 276 final}
{SWD(2018) 277 final}
EXPUNERE DE MOTIVE
1.CONTEXTUL PROPUNERII
•Motivele și obiectivele propunerii
Temele educației, formării și tineretului au ajuns recent în prim-planul preocupărilor liderilor UE. În Declarația de la Roma, semnată la data de 25 martie 2017, liderii s-au pronunțat în favoarea unei „Uniuni în care cetățenii să beneficieze de noi oportunități de dezvoltare culturală și socială și de creștere economică” și s-au angajat să colaboreze în direcția unei „Uniuni în care tinerii primesc cea mai bună educație și formare și în care pot studia și găsi locuri de muncă pe întregul continent”.
În rezoluția sa din 14 septembrie 2017 referitoare la „viitorul programului Erasmus+”, Parlamentul European a subliniat faptul că viitorul program ar trebui să se orienteze către toți tinerii și că aceste ambiții mai înalte pentru următoarea perioadă de programare ar trebui să se reflecte într-o creștere a bugetului care să permită valorificarea întregului potențial al programului.
În contextul Summitului social de la Göteborg din 17 noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană au proclamat în mod solemn și au semnat Pilonul european al drepturilor sociale, în care se afirmă, ca prim principiu, că orice persoană are dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii și de înaltă calitate, pentru a dobândi și a menține competențe care să îi permită să participe pe deplin în societate și să gestioneze tranzițiile pe piața forței de muncă.
În concluziile sale din 14 decembrie 2017, Consiliul European a subliniat importanța pe care o are dimensiunea socială, educațională și culturală a politicilor Uniunii în a crea un sentiment de apartenență în rândul cetățenilor europeni și în a construi viitorul nostru comun și a invitat statele membre, Consiliul și Comisia să facă eforturi, în baza competențelor care le revin, pentru a intensifica mobilitatea și schimburile, inclusiv în cadrul unui program consolidat substanțial, favorabil incluziunii și extins.
În Comunicarea sa din 14 februarie 2018 intitulată „Un nou cadru financiar multianual, modern și capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după anul 2020”, Comisia a subliniat faptul că bugetul Uniunii va trebui să contribuie la onorarea angajamentelor pe care și le-au asumat liderii UE, inclusiv prin punerea în aplicare integrală a Pilonului european al drepturilor sociale și prin sprijinirea tinerilor și a mobilității cetățenilor europeni. Comunicarea a evidențiat și faptul că există un consens puternic cu privire la nevoia de a intensifica mobilitatea și schimburile, inclusiv printr-un program Erasmus+ consolidat substanțial, favorabil incluziunii și extins. De asemenea, s-a subliniat faptul că programul le permite tinerilor să obțină competențele necesare pe piața muncii, îmbunătățește cunoașterea altor culturi și consolidează structura socială a Uniunii.
În comunicarea sa adoptată la 2 mai 2018, intitulată „Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără – cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027”, Comisia a propus ca „în următorul cadru financiar să se pună un accent mai mare pe tineri, în special prin dublarea dimensiunii programului Erasmus+ (...), una dintre cele mai vizibile reușite ale Uniunii.” Noul program „va pune accentul pe incluziune și se va adresa unui număr mai mare de tineri cu mai puține oportunități. În acest fel, un număr mai mare de tineri vor putea să se mute într-o altă țară pentru a studia sau pentru a munci”. Comisia a propus deci „un program Erasmus mai puternic care va ajunge la valoarea de 30 de miliarde EUR în cursul perioadei”. De asemenea, propune includerea unei sume de 700 de milioane EUR pentru noua inițiativă „DiscoverEU”, care le va oferi tinerilor posibilitatea de a descoperi alte țări din UE.
Ambiția viitorului program (denumit în continuare „programul”) merge mână în mână cu viziunea Comisiei privind crearea, până în 2025, a unui Spațiu european al educației, după cum se prevede în comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” din 14 noiembrie 2017. Spațiul european al educației înseamnă „o Europă în care procesul de învățare să nu fie afectat de frontiere. Un continent în care șederea în alt stat membru pentru a studia, a învăța și a munci a devenit standard și în care, pe lângă limba maternă, cunoașterea a încă două limbi a devenit normă. Un continent în care oamenii au un puternic sentiment al identității lor de europeni, al patrimoniului cultural european și al diversității sale”. Programul va constitui un element fundamental în sprijinul edificării unui Spațiu european al educației.
Obiectivul este de a promova programul, care și-a demonstrat deja valoarea, în rândul tuturor categoriilor de cursanți, indiferent dacă aceștia că urmează studii superioare, învățământul general, învățământul profesional, un curs de educație pentru adulți, un sistem de învățare non-formală sau iau parte la activități în domeniul tineretului sau al participării active. Pentru ca programul să devină accesibil unui număr și mai mare de persoane, este nevoie de creșterea investiției financiare în program și, în egală măsură, de o combinație de măsuri, norme și modalități de participare care să permită realizarea de economii de scară, să introducă simplificări pentru a reduce povara administrativă, eliminând astfel obstacolele din calea mobilității și crescând relevanța, atractivitatea și caracterul incluziv al programului. Scopul este să se tripleze numărul de participanți și, în același timp, să se introducă măsuri calitative și stimulente care să permită includerea în program a mai multor cursanți cu puține oportunități.
Europenii trebuie să obțină competențele necesare într-o societate care este tot mai mobilă, mai multiculturală și mai digitală. Este necesar, în mod evident, să abordăm această provocare și să investim în activități care să le ofere participanților setul adecvat de cunoștințe, aptitudini și competențe, inclusiv lingvistice, din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții. Acest lucru îi va ajuta să devină mai rezilienți și să se integreze mai ușor pe piața muncii, contribuind, în același timp, la consolidarea coeziunii sociale. De asemenea, Europa are nevoie de investiții suplimentare în competențe digitale și în domenii orientate către viitor, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice, energia ecologică, inteligența artificială, robotica, analiza de date, arta/design-ul. Acestea sunt sectoare esențiale pentru creșterea durabilă și coeziunea Europei în viitor. Programul își poate aduce o contribuție semnificativă, stimulând inovarea și acoperind deficitul Europei în materie de cunoștințe, aptitudini și competențe. Acțiuni specifice vor ajuta Uniunea să își valorifice potențialul în materie de inovare, creativitate și antreprenoriat în economia digitală. Sprijinirea culturii și creativității în educație va contribui la creșterea rezilienței societății europene.
Pentru a spori impactul calitativ al programului actual, viitorul program ar trebui să se adreseze, în mod mai eficient, unui număr mai mare de persoane de vârste diferite, provenind din medii culturale, sociale și economice diverse. Programul ar trebui să devină mai accesibil persoanelor cu mai puține oportunități, inclusiv persoanelor cu handicap, migranților și cetățenilor UE care locuiesc în zone izolate. Pentru elevi, experiențele de mobilitate de studiu au fost până acum o excepție. În ceea ce îi privește pe studenți, stagiari, ucenici, tineri în general, actualul program nu este în măsură să răspundă cererii crescânde de participare la activități de mobilitate. De aceea, este nevoie de eforturi suplimentare pentru ca programul să devină mai favorabil incluziunii și mai eficient, bazându-se pe rezultatele excelente obținute în ultimii 30 de ani de programele UE în acest domeniu. Acest lucru ar trebui realizat în special prin intensificarea și facilitarea activităților de mobilitate destinate elevilor, cursanților care urmează o educație profesională, ucenicilor și tinerilor. Pentru toate tipurile de activități de mobilitate ar trebui optimizat sprijinul sub formă de granturi, de exemplu prin acordarea unor sume mai mari pentru anumite categorii de studenți și cursanți, inclusiv în cadrul mobilității în învățământul superior. Totodată, pentru a se adresa unui număr cât mai mare de tineri, ar trebui extinse oportunitățile de mobilitate pentru tinerii care participă la activități de învățare non-formală. Se vor lua măsuri pentru a-i încuraja pe tineri să se implice și să învețe să participe la acțiunile societății civile, crescând nivelul de sensibilizare cu privire la valorile europene comune, facilitând întâlnirile între tineri și factorii de decizie de la nivel local, național și european și contribuind totodată la procesul de integrare europeană.
Programul ar trebui să se adreseze unui grup-țintă mai larg, atât în interiorul cât și în afara Uniunii, prin utilizarea sporită a instrumentelor și tehnologiilor informației și comunicațiilor, prin mobilitate mixtă (o combinație între mobilitatea fizică și cea virtuală) și prin cooperare virtuală. Pentru ca programul să fie mai favorabil incluziunii și să răspundă în special nevoilor anumitor grupuri-țintă, cum ar fi cursanții adulți, vor fi promovate formate de mobilitate de studiu mai flexibile, de exemplu pe termen scurt, în grup sau sub formă virtuală. Cele mai bune practici legate de incluziunea în domeniul tineretului ar putea fi extinse la alte sectoare. O acțiune specifică – parteneriatele la scară mică – ar urma să fie concepută pentru a face programul mai accesibil organizațiilor fără experiență, cu experiență limitată sau cu capacitate operațională redusă, în special organizațiilor locale și celor care lucrează cu persoane defavorizate.
Programul va aborda problema participării limitate la viața democratică, tendință care se generalizează în Europa, precum și problema nivelului scăzut de cunoștințe și sensibilizare cu privire la chestiunile europene care au impact asupra vieții tuturor cetățenilor europeni. Multe persoane sunt reticente sau au dificultăți în a se angaja activ și a participa la viața comunităților lor sau la viața politică și socială a Uniunii. Mai mult, deși 70 % dintre europeni se consideră astăzi cetățeni ai Uniunii, procentul fiind chiar mai ridicat în rândul generațiilor mai tinere, există o lipsă generalizată de cunoștințe și înțelegere cu privire la ce este Uniunea Europeană, cum funcționează și care este valoarea sa adăugată în viața cetățenilor europeni. Consolidarea identității europene și a participării tinerilor la procesele democratice este un aspect de o importanță vitală pentru viitorul Uniunii. Programul poate contribui la creșterea nivelului de sensibilizare și de cunoștințe despre Uniunea Europeană în rândul unui număr mai mare de persoane decât până acum. Organizațiile și instituțiile active în domeniile educației, formării, tineretului și sportului au un rol-cheie în dezvoltarea educației civice și în sporirea cunoștințelor cu privire la chestiunile legate de UE în general. O analiză a ceea ce știu tinerii despre Uniunea Europeană arată că aceștia au puține cunoștințe, dincolo de câteva informații de bază. Aproape nouă din zece tineri din Uniune consideră că învățământul școlar ar trebui să insiste mai mult pe drepturile și responsabilitățile care decurg din statutul de cetățean al UE. În același timp, introducerea chestiunilor legate de Uniunea Europeană în programele școlare naționale este foarte fragmentată, iar dimensiunea participării active este, în general, absentă. De asemenea, se remarcă nevoia de a-i capacita pe cetățeni pentru a deveni mai activi în societate, mai dornici și mai apți să participe pe deplin la viața democratică a Europei.
Sprijinirea și facilitarea cooperării transnaționale și internaționale dintre organizațiile din domeniul educației, formării, tineretului și sportului sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor și abordarea provocărilor descrise mai sus. Cooperarea dintre organizații și instituții este un catalizator pentru modalități inovatoare de a-i sprijini pe cursanți în dezvoltarea lor personală, educațională și profesională. Aceasta generează efecte pozitive pentru cetățeni, de exemplu ajutându-i să devină mai autonomi datorită obținerii de competențe-cheie suplimentare, reducând rata de abandon școlar, recunoscând competențele dobândite în acțiuni de voluntariat și în învățarea non-formală, contribuind la creșterea numărului de absolvenți de învățământ superior sau punând în aplicare reformele din cadrul procesului de la Bologna. Cooperarea facilitează circulația ideilor și difuzarea expertizei și a celor mai bune practici, contribuind astfel la asigurarea unei educații de înaltă calitate. Totuși, intensitatea și capacitatea activităților de cooperare generate de actualul program Erasmus+ rămân insuficiente, în special la nivelul organizațiilor locale și de mici dimensiuni. Gradul de cooperare variază între țări și regiuni și de la un sector de activitate la altul. Participarea școlilor, a centrelor de învățare în rândul adulților și a asociațiilor de tineret poate fi îmbunătățită. Această situație reprezintă un obstacol în calea reformelor instituționale și a modernizării sistemelor din domeniul educației, formării și tineretului, la nivel național și european.
Dimensiunea internațională a programului este un element fundamental și transversal relevant pentru mobilitate, cooperare și activitățile de dialog politic. Trebuie, în special, să se intensifice mobilitatea internațională și cooperarea cu țările terțe – în special cu țările vizate de politica de extindere, țările vecine, țările industrializate și emergente – pentru a ajuta instituțiile și organizațiile din Europa să facă față provocărilor globalizării. În același timp, dimensiunea internațională este importantă pentru a asigura sinergii cu instrumentele externe ale Uniunii, cu scopul de a atinge obiectivele acțiunilor sale externe, respectiv sprijinirea dezvoltării umane și instituționale în țări terțe, inclusiv în țări în curs de dezvoltare și menținerea unui dialog cu tineretul lor, ca element esențial în construirea unor societăți mai reziliente și în consolidarea încrederii între culturi.
Programul va trebui să abordeze o serie de aspecte transversale care privesc toate programele Uniunii, cum ar fi simplificarea accesului la program pentru un număr cât mai mare de grupuri-țintă (de ex., prin norme și proceduri administrative mai simple și instrumente on-line optimizate) garantând, în același timp, o selecție competitivă și transparentă a proiectelor și un ciclu corect de gestionare a granturilor, cu riscuri financiare minime pentru Uniune. În plus, modalitățile de punere în aplicare a componentei internaționale ar trebui simplificate, pentru a crește accesibilitatea la acțiune.
Prezenta propunere prevede o dată a aplicării, de la 1 ianuarie 2021, și este prezentată pentru o Uniune cu 27 de state membre, conform notificării Regatului Unit cu privire la intenția sa de a se retrage din Uniunea Europeană și din Euratom în baza articolului 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană, notificare primită de Consiliul European la 29 martie 2017.
•Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică
Programul este unul dintre instrumentele de finanțare prevăzute în cadrul financiar multianual 2021-2027, care vizează investiția în oameni, în coeziune socială și în valori. Este un instrument-cheie la nivelul Uniunii care finanțează activități derulate pe plan european pentru a sprijini mobilitatea de studiu, cooperarea și dezvoltarea de politici inovatoare în domeniile educației, formării, tineretului și sportului.
Politicile Uniunii în domeniile educației, formării, tineretului și sportului vizează crearea unui Spațiu european al educației, promovând, în același timp, un cadru strategic global pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării, cu programele sectoriale subsecvente privind școala, învățământul și formarea profesională, învățământul superior și educația pentru adulți, încurajând cooperarea în domeniul politicilor referitoare la tineret în cadrul Strategiei UE pentru tineret 2019-2027 și dezvoltând dimensiunea europeană în sport, în special în sportul de masă. Programul este un instrument esențial în sprijinirea punerii în aplicare a acestor politici ale Uniunii, contribuind astfel la o creștere durabilă, la crearea de locuri de muncă și la consolidarea coeziunii sociale și a identității europene, după cum se menționează în obiectivele programului.
În special, programul va sprijini (a) dezvoltarea școlilor și excelența în materie de predare; (b) procesul de la Copenhaga privind educația și formarea profesională; (c) agenda reînnoită a UE pentru învățământul superior și procesul de la Bologna; (d) agenda reînnoită a UE pentru învățarea în rândul adulților; (e) strategia reînnoită a UE privind tineretul și (f) și planul de lucru al UE în domeniul sportului. Aceste politici vor continua să se bazeze pe sprijinul abordării integrate a învățării pe tot parcursul vieții prevăzută de program.
În plus, programul va contribui la punerea în aplicare a Noii agende pentru competențe în Europa, grație atașamentului comun față de importanța strategică a competențelor pentru crearea de locuri de muncă și sprijinirea creșterii și a competitivității. De asemenea, programul ajută statele membre să îndeplinească obiectivele Declarației de la Paris din 17 martie 2015 privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație.
Programul va contribui și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Agendei 2030, în special a obiectivului numărul 4 care vizează garantarea unei educații favorabile incluziunii, echitabile și de calitate și promovarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți.
•Coerența cu alte politici și programe ale UE
Programul va fi coerent și complementar cu alte instrumente ale Uniunii, în special cu instrumentele de cooperare externă, cu fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), cu Fondul social european plus (FSE+) și cu Fondul european de dezvoltare regională (FEDR). Strategia globală a Uniunii privind politica externă și de securitate din iunie 2016 și Consensul european privind dezvoltarea adoptat de Consiliu la 19 mai 2017 subliniază importanța educației și a dezvoltării umane ca instrumente pentru abordarea preocupărilor legate de tendințele demografice în afara Uniunii. Acțiunile în domeniul educației, formării și tineretului sunt, de asemenea, cruciale pentru abordarea provocărilor în materie de migrație și pentru prevenirea riscului de radicalizare și extremism. În acest sens, programul va urmări realizarea de sinergii cu Fondul pentru azil și migrație și cu Fondul pentru securitate internă. Există, de asemenea, posibile complementarități importante între obiectivele și intervențiile programului și viitorul program Drepturi și valori. Scopul acestuia din urmă este să îi sensibilizeze pe cetățeni cu privire la istoria noastră comună și să consolideze participarea lor democratică la nivelul Uniunii.
Propunerea Comisiei privind cadrul financiar multianual 2021-2027 a stabilit un obiectiv mai ambițios pentru integrarea aspectelor legate de climă în toate programele UE, obiectivul global fiind ca 25 % din cheltuielile UE să contribuie la obiectivele din domeniul climei. Contribuția programului la realizarea acestui obiectiv global va fi monitorizată prin intermediul unui sistem al UE de indicatori privind clima, la un nivel corespunzător de dezagregare, inclusiv prin utilizarea unor metodologii mai precise în cazul în care acestea vor fi disponibile. Comisia va continua să prezinte anual informații privind creditele de angajament, în contextul proiectului de buget anual. Pentru a sprijini utilizarea deplină a potențialului programului de a contribui la obiectivele din domeniul climei, Comisia va încerca să identifice acțiunile relevante pe tot parcursul proceselor de pregătire, punere în aplicare, analiză și evaluare a acestuia.
Programul va fi în concordanță cu viitorul program Europa creativă și va reprezenta o completare importantă a acestuia. Cooperarea între instituții și organizații active în domeniul educației, formării și tineretului, sprijinite prin programul Erasmus, va contribui la asigurarea cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor de care au nevoie cetățenii pentru a face față provocărilor sociale și economice, precum și pentru a-și pune în valoare potențialul de inovare, creativitate și spirit antreprenorial, în special în cadrul economiei digitale. Activitățile vizând consolidarea tuturor aspectelor legate de creativitate în educație, precum și sporirea competențelor-cheie individuale, vor constitui o legătură importantă între cele două programe în conformitate cu noua Agendă pentru cultură.
În domeniul tineretului, programul va trebui, de asemenea, să fie în concordanță cu Corpul european de solidaritate și să îl completeze, oferind diferite tipuri de activități. Corpul european de solidaritate își propune să încurajeze tinerii și organizațiile să se implice în activități de promovare a solidarității accesibile și de înaltă calitate, în timp ce programul Erasmus va oferi alte tipuri de activități, cum ar fi mobilitatea transnațională de studiu, activități pentru participarea tinerilor, măsuri de consolidare a cooperării între organizații și activități vizând sprijinirea elaborării politicilor. Ambele programe au mecanisme comune de guvernanță și funcționare.
În domeniul cercetării și inovării, programul va asigura crearea de sinergii cu Orizont Europa. Acesta din urmă va completa în special, acolo unde este cazul, sprijinul acordat de program inițiativei dedicate universităților europene, în mod deosebit dimensiunea sa de cercetare, ca parte a elaborării unor noi strategii comune și integrate, pe termen lung și durabile, în domeniile educației, cercetării și inovării.
În domeniul competențelor digitale, programul Europa digitală va completa abordarea vastă a programului Erasmus+ în materie de competențe sprijinind dezvoltarea și dobândirea de competențe digitale avansate necesare pentru dezvoltarea de tehnologii de vârf, cum ar fi inteligența artificială sau calculul de înaltă performanță, în cooperare cu industriile relevante.
În conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), programul va ține seama de situația specifică a regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și va încerca să crească nivelul lor de participare la toate acțiunile programului, inclusiv la cele cu țări terțe.
Scopul viitorului program va fi să acționeze ca „vehicul” care să transfere către alte domenii de politică ale Uniunii formatele eficiente în materie de mobilitate de studiu. Va fi introdusă o nouă acțiune, în baza acțiunii-cheie 3, pentru a sprijini mobilitatea organizațiilor sau persoanelor care sunt vizate în mod specific în alte domenii de politică (de exemplu, guvernanța sectorului public, agricultura și dezvoltarea rurală, întreprinderile, aplicarea legii etc.).
2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA
•Temeiul juridic
Acțiunea Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului este consacrată de articolele 165 și 166 din TFUE care îi conferă Uniunii o competență de sprijin cu scopul de a contribui la dezvoltarea unei educații de calitate, la implementarea unei politici privind formarea profesională și a unei politici în domeniul tineretului, precum și la promovarea obiectivelor sportului european.
•Subsidiaritate
Deși statele membre rămân în continuare responsabile pentru conținutul și organizarea propriilor politici în domeniile în cauză, acest program urmărește să stimuleze mobilitatea transnațională și internațională și proiectele de cooperare și să sprijine totodată dezvoltarea politicilor având o dimensiune europeană. Accesul la program va fi facilitat pentru actorii mai mici. În general, programul va sprijini activitățile transnaționale dar, în cazuri excepționale, și activitățile naționale cu o puternică dimensiune europeană, cum ar fi activitățile pe teme europene specifice sau pe priorități europene de acțiune. Acest lucru le va permite organizațiilor cu capacitate organizatorică mai scăzută și participanților care au mai puțină experiență sau nu au deloc experiență în cooperarea transnațională, cum ar fi organizațiile locale și noii veniți, să aibă o primă experiență în ceea ce privește accesarea fondurilor Uniunii și dobândirea de cunoștințe în vederea unor activități viitoare de cooperare transnațională.
Obiectivele prezentei inițiative nu pot fi realizate în mod adecvat și satisfăcător de către statele membre, având în vedere caracterul transnațional, volumul ridicat și ampla acoperire geografică a mobilității de studiu și a activităților de cooperare finanțate, efectele acestora asupra accesului la mobilitatea de studiu și, în general, asupra integrării la nivelul Uniunii și totodată asupra consolidării dimensiunii internaționale. După cum s-a demonstrat în evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+, inițiativele solitare ale instituțiilor de învățământ sau ale statelor membre, deși considerate eficiente și benefice la nivel național, nu au o amploare și un volum suficient și nu reușesc să aibă efect la nivel european. În ceea ce privește domeniul de aplicare, acoperirea cumulată a acțiunilor întreprinse de fiecare țară și a acțiunilor transsectoriale rămâne limitată în comparație cu actualul program Erasmus+.
•Proporționalitatea
Această propunere va acoperi toate sectoarele educației și formării - școli, educație și formare profesională, învățământ superior și educația adulților - ale tineretului și sportului, în mod adaptat și simplificat. Va consolida acțiunile care și-au dovedit eficiența și al căror impact a fost demonstrat de evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+. Pentru a maximiza impactul, volumul activităților de mobilitate de studiu și al activităților de cooperare va crește în sectoarele care prezintă cel mai ridicat nivel de performanță, pentru a răspunde cererii mari neacoperite și pentru a aborda provocările descrise în secțiunea 1. Acțiunile existente vor fi simplificate și se vor reconcentra (de exemplu, învățarea în rândul adulților, sportul și Jean Monnet), ținând cont de rezultatele evaluării la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ 2014-2020 și de rezultatele consultărilor cu părțile interesate. Va fi promovată utilizarea unor formate noi și flexibile pentru a extinde raza de acțiune a programului (de exemplu, cooperarea virtuală, mobilitatea pe termen scurt și mobilitatea de grup). Vor fi introduse câteva acțiuni noi pentru a aborda noile provocări și priorități politice (cum ar fi universitățile europene și programul Jean Monnet în alte domenii ale educației și formării). Aceste măsuri sunt considerate cele mai adecvate pentru ca programul să devină mai favorabil incluziunii și mai eficient.
Îmbunătățirile propuse vor fi integrate în arhitectura programelor existente și vor utiliza mecanismele de funcționare actuale pentru a asigura un maximum de continuitate și stabilitate în raport cu programul anterior. Prin urmare, prezenta inițiativă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor stabilite.
•Alegerea instrumentului
Instrumentul propus este un regulament al Parlamentului European și al Consiliului.
3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI
•Evaluările retrospective/Verificarea adecvării legislației existente
Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ 2014-2020, menționată mai sus, care a analizat progresele înregistrate în punerea în aplicare a programului în perioada 20142016 și impactul pe termen lung al programelor care l-au precedat, a arătat că actualul program Erasmus+ produce un set unic de rezultate în domeniul educației, formării, tineretului și sportului și beneficiază de o largă apreciere în rândul părților interesate și al publicului. Evaluarea a scos în evidență puternica valoare adăugată la nivel european a programului Erasmus+ și a programelor care l-au precedat. De asemenea, a arătat că toate programele precedente supuse evaluării au fost deosebit de eficiente, dar că programul Erasmus+ este mai coerent, mai relevant și, doar într-o anumită măsură, mai eficient decât programele precedente. În plus, evaluarea a scos în evidență efectele pozitive ale caracterului integrat al programului care acoperă învățarea în toate contextele sale și în toate etapele vieții (logica învățării pe tot parcursul vieții). Modalitățile de punere în aplicare au fost considerate per total clare și adecvate scopului.
Evaluarea a indicat unele domenii în care se pot face îmbunătățiri:
–în termeni de relevanță, evaluarea a evidențiat necesitatea ca programul să se adreseze unui număr mai mare de persoane cu mai puține oportunități și să faciliteze participarea organizațiilor mai mici, pentru a deveni mai favorabil incluziunii; să intensifice măsurile menite să promoveze înțelegerea integrării europene și sentimentul de apartenență la Europa, în special în rândul generațiilor mai tinere;
–în termeni de eficacitate, ar trebui să crească volumul activităților din diverse sectoare care prezintă cel mai ridicat nivel de performanță, dar care, până acum, au primit relativ mai puține fonduri, de exemplu școlile, educația și formarea profesională sau sectoarele tineretului și sportului, ceea ce va contribui și la consolidarea dimensiunii incluzive a programului;
–în termeni de eficiență, procedurile de înscriere și de raportare ar putea fi simplificate și mai mult pentru a reduce sarcina administrativă suportată de beneficiari, iar procedurile derulate on-line ar trebui optimizate în continuare.
Această propunere ține cont în mare măsură de concluziile și recomandările de îmbunătățire formulate de evaluatorul extern în perspectiva lansării unui program ulterior.
Principalele concluzii ale evaluării la jumătatea perioadei sunt descrise în detaliu în evaluarea impactului (a se vedea secțiunea 1.3.1), iar o prezentare detaliată a concluziilor și recomandărilor evaluării poate fi găsită în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care a însoțit raportul de evaluare la jumătatea perioadei.
•Consultarea părților interesate
În contextul evaluării la jumătatea perioadei a programului Erasmus+, în toate țările participante la program, au avut loc, începând din noiembrie 2016, consultări de mare amploare cu cetățenii și cu părțile interesate, care au continuat pe parcursul anului 2017. Acestea s-au realizat prin diverse metode: interviuri semistructurate, sondaje on-line în rândul beneficiarilor programului, studii de caz și o consultare publică lansată la 28 februarie 2017 care s-a derulat pe o perioadă de trei luni cu scopul de a colecta opiniile publicului larg și ale tuturor grupurilor interesate. Au fost colectate date și opinii de la organismele responsabile de punerea în aplicare a programului, precum și de la entități care nu au beneficiat de program și de la organismele responsabile de punerea în aplicare a altor programe comparabile. De asemenea, au avut loc consultări ad-hoc cu privire la acțiunile Jean Monnet și la mecanismul de garantare a împrumuturilor pentru studenți. În ansamblu, peste un milion de răspunsuri au fost primite din partea tuturor părților interesate.
Țările participante la program au prezentat rapoarte naționale cu privire la punerea în aplicare și impactul pe teritoriile lor al acțiunilor Erasmus+ pe care au trebuit să le gestioneze.
Datele colectate pe parcursul acestor consultări au arătat un sprijin unanim din partea statelor membre, a instituțiilor de învățământ și a participanților pentru consolidarea în continuare a programului, menținând în același timp stabilitatea și continuitatea sa în ceea ce privește structura de bază și mecanismele de funcționare. Principalele aspecte care pot fi îmbunătățite pe viitor identificate în timpul consultărilor au vizat necesitatea de a simplifica și mai mult normele programului și de a reduce sarcina administrativă, în special în ceea ce privește acțiunile descentralizate pentru învățământul superior internațional, precum și necesitatea de a lua măsuri pentru ca programul să devină mai favorabil incluziunii. De asemenea, s-a sugerat să se revizuiască repartizarea între sectoare în cadrul programului în ceea ce privește fondurile alocate și volumul de activități pentru fiecare sector.
Părțile interesate au subliniat, de asemenea, că viitorul program ar trebui să rămână integrat și susținut de conceptul de învățare pe tot parcursul vieții. Ele au solicitat simplificarea în continuare a procedurilor și a proceselor, printre altele prin optimizarea instrumentelor on-line și prin creșterea flexibilității bugetare. Acest aspect este o problemă în special în ceea ce privește acțiunile internaționale ale programului în domeniul învățământului superior, care sunt gestionate într-un mod prea rigid de agențiile naționale, separat pentru fiecare regiune mondială. De asemenea, s-a cerut consolidarea sinergiilor cu fondurile structurale și de investiții europene.
În contextul pregătirii următoarei generații de programe financiare pentru perioada de după 2020, în perioada 9 ianuarie 2018-9 martie 2018 a avut loc o consultare publică separată care viza, printre altele, să colecteze opinii privind proiectarea viitorului program.
Această consultare a confirmat faptul că actualul program Erasmus+ este perceput ca fiind unul dintre cele mai reușite și relevante programe ale Uniunii. Părțile interesate au subliniat în mod ferm valoarea europeană adăugată a programului Erasmus+, în comparație cu programele naționale similare. Structura integrată și modalitățile de gestionare a programului au fost considerate ca fiind corespunzătoare și adecvate scopului.
În ceea ce privește principalele provocări ale viitorului program, această consultare a confirmat concluziile trase în urma activităților de consultare anterioare (necesitatea de a se adresa efectiv celor mai dezavantajate grupuri-țintă și de a facilita participarea organizațiilor locale și a noilor veniți; nivelul insuficient de finanțare, perceput ca fiind un factor care împiedică programul să își atingă întregul potențial; necesitatea unei simplificări suplimentare în ceea ce privește procesele de depunere a cererilor și de raportare). Părțile interesate au subliniat, de asemenea, valoarea adăugată limitată a mecanismului de garantare a împrumuturilor pentru studenți.
În ceea ce privește obiectivele programului viitor, părțile interesate au subliniat necesitatea de a reorienta prioritățile către un grad mai mare de incluziune socială și echitate, către modernizarea sistemelor de educație și de formare - în egală măsură, acestea au considerat că trebuie pus mai mult accentul pe identitatea europeană, pe cetățenia activă și pe participarea la viața democratică. Principalele mesaje ale părților interesate au vizat îmbunătățirea opțiunilor de mobilitate pe termen scurt, crearea de oportunități de mobilitate pentru elevi, o mai bună mobilitate în rândul adulților, recunoașterea reciprocă a diplomelor, mai multe instrumente virtuale, mai multe proiecte la scară mică, majorarea bugetului alocat programului, crearea de legături mai strânse cu țările vecine și extinderea sferei geografice pentru cooperarea cu restul lumii, creșterea flexibilității, mai multe oportunități de cooperare transsectorială. De asemenea, părțile interesate au solicitat o mai mare sinergie cu Fondul social european și ameliorarea difuzării și exploatării eficace a rezultatelor proiectelor.
Consultările cu părțile interesate sunt detaliate în evaluarea la jumătatea perioadei menționată mai sus și în studiul de impact (a se vedea anexa II).
•Expertiza externă
Comisia s-a bazat pe expertiza unui contractant extern și pe alte studii analizate în contextul evaluării la jumătatea perioadei a programului menționată anterior.
În raportul său, contractantul a sintetizat rezultatele evaluării sale privind programul Erasmus+ în perioada 2014-2016 și programele precedente din perioada 2007-2013. Analiza a vizat toate sectoarele programului: educație, formare, tineret și sport, precum și acțiunile Jean Monnet și mecanismul de garantare a împrumuturilor pentru studenți. De asemenea, aceasta a acoperit toate tipurile de acțiuni finanțate. În plus, evaluarea a oferit o analiză specifică referitoare la o acțiune-pilot în curs în cadrul programului eTwinning Plus.
Evaluarea a fost structurată în jurul a cinci criterii de evaluare (relevanță, coerență, eficacitate, eficiență și valoarea adăugată a Uniunii).
În plus, raportul a fost însoțit de mai multe rapoarte de sine stătătoare: o evaluare a mecanismului de garantare a împrumuturilor pentru studenți și a acțiunilor Jean Monnet, un raport de sinteză cu privire la rezultatele consultării publice deschise derulate pe parcursul a trei luni începând din februarie 2017 și o sinteză a rapoartelor elaborate de autoritățile naționale.
În raportul său, contractantul a identificat o serie de domenii în care sunt necesare îmbunătățiri și a făcut recomandări în acest sens. Așa cum s-a menționat deja mai sus, Comisia s-a bazat pe aceste constatări și recomandări în raportul său privind evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+.
•Evaluarea impactului
Evaluarea impactului s-a axat pe două opțiuni:
(1)continuarea programului în forma sa actuală, cu un buget adaptat pentru a ține cont de ieșirea Regatului Unit din Uniunea Europeană (UE-27), care să reprezinte masa critică minimă a investițiilor în domeniul educației, formării, tineretului și sportului la nivelul Uniunii pentru a continua să aibă un rezultat pozitiv. S-ar putea realiza câteva progrese în materie de eficiență, prin raționalizare și reorientarea câtorva din acțiunile existente;
(2)un program consolidat, mai favorabil incluziunii și mai extins, cu o serie de îmbunătățiri, care ar permite ca acesta să abordeze mai bine provocările identificate în contextul evaluării la jumătatea perioadei și în consultările ulterioare, luând, de asemenea, în considerare cele mai recente evoluții în materie de politică.
Opțiunea preferată identificată în evaluarea impactului este un program consolidat, conform Comunicării din 2 mai 2018 menționată anterior privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027.
Evaluarea impactului a dezvoltat o serie de subopțiuni, punând accent pe îmbunătățiri și elemente noi în comparație cu programul actual, menținând, în același timp, actuala structură integrată și mecanismele de funcționare existente. Aceasta a oferit un rang de prioritate indicativ pentru o serie de îmbunătățiri și elemente noi care ar putea fi puse în aplicare în cazul unei majorări bugetare moderate pentru program, în contextul următorului cadru financiar multianual, în timp ce alte aspecte ar putea fi puse în aplicare numai cu condiția unei creșteri mai mari a bugetului general.
Domeniul de aplicare și volumul acțiunilor finanțate ar putea:
–rămâne stabil, cu un pachet financiar similar, cu îmbunătățiri în ceea ce privește eficiența și simplificarea, prin raționalizarea și reorientarea anumitor acțiuni, astfel încât programul să se deruleze cât mai eficient, așa cum s-a întâmplat în perioada de programare 2014-2020; sau
–dacă pachetul financiar pentru acest program ar fi majorat, domeniul și volumul diferitelor acțiuni existente ar putea fi extinse și noile activități identificate (inclusiv cele costisitoare) ar putea fi puse în aplicare în integralitate, lărgind domeniul de aplicare și crescând valoarea europeană adăugată a programului.
Această a doua propunere a fost considerată ca fiind cea mai bună opțiune de politică, din următoarele motive:
–Referitor la obiectivele programului, opțiunea de politică preferată răspunde cel mai bine nevoii de a avea un instrument capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după 2020, în special cu privire la necesitatea intensificării mobilității și a schimburilor pentru toate categoriile de cursanți, precum și la nevoia de a intensifica eforturile pentru ca programul să se adreseze cursanților care beneficiază de mai puține oportunități și de a spori posibilitățile de cooperare, inclusiv pentru organizațiile mai mici, creând astfel un sentiment de apropiere între europeni și consolidând identitatea europeană și angajamentul față de valorile comune europene într-o perioadă în care populismul este în creștere.
–În ceea ce privește prioritățile, opțiunea de politică preferată este menită să alinieze mai bine acțiunile cu prioritățile stabilite la nivelul Uniunii și ține cont de feedbackul primit de la părțile interesate și de la publicul larg în contextul evaluării la jumătatea perioadei și al campaniei de aniversare a 30 ani de existență a programului Erasmus. Aceasta implică raționalizarea și reorientarea anumitor acțiuni existente. De exemplu, unele acțiuni vor fi orientate în mod specific către activități care promovează dezvoltarea competențelor în domenii orientate spre viitor; altele vor fi menite să promoveze inovarea în domeniul educației, formării, tineretului și sportului; acțiunile Jean Monnet vor fi parțial reorientate pentru a viza, de exemplu, elevii, acțiunile din sectorul învățării în rândul adulților se vor adresa unui grup-țintă specific (persoanele cu un nivel de calificare mai redus). În același timp, propunerea consolidează dimensiunea incluzivă a programului, adaptând anumite acțiuni existente și introducând noi măsuri (cum ar fi, mobilitatea pe termen scurt și în grup și cooperarea virtuală). În plus, opțiunea de politică preferată prevede un anumit nivel de flexibilitate pentru a se ține seama de noile priorități și nevoi apărute în cursul perioadei de programare.
–În ceea ce privește mecanismul de funcționare, opțiunea de politică preferată, care vizează menținerea combinației existente (și unice) de modalități de gestionare a actualului program Erasmus+, pe baza experienței pozitive privind punerea în aplicare a programului, așa cum reiese din evaluarea la jumătatea perioadei, va permite concentrarea asupra funcționării și performanțelor, reducând în același timp sarcina administrativă. Agențiile naționale stabilite în fiecare dintre țările care participă la programul Erasmus+ (gestiune indirectă) vor continua să fie responsabile de gestionarea celei mai mari părți a fondurilor, adică de marea majoritate a celor alocate pentru acțiuni de mobilitate și cooperare. Agențiile naționale sunt în măsură să gestioneze un volum mare de acțiuni care implică sume relativ mici și care necesită proximitate față de beneficiari, să se adapteze la diversitatea sistemelor în domeniul educației, formării și tineretului și să se alinieze la prioritățile naționale. Gestionarea directă va fi menținută pentru o serie de acțiuni specifice 1) pentru care nu trebuie descentralizată o masă critică de buget, 2) care necesită o intervenție la nivel european sau mondial, 3) care sunt încă embrionare la nivel conceptual și au nevoie de o fază „pilot” înainte de a fi descentralizate sau 4) care necesită o concurență bazată pe excelență. În plus, opțiunea de politică preferată va permite un anumit nivel de flexibilitate pentru a se ține seama de noile priorități și nevoi apărute în cursul perioadei de programare multianuală.
Propunerea este pe deplin compatibilă cu opțiunea de politică preferată.
La 13 aprilie 2018, Comitetul de analiză a reglementării a emis un aviz pozitiv cu rezerve referitor la înțelegerea că proiectul de raport de evaluare a impactului ar trebui să fie ajustat pentru a integra recomandările Consiliului cu privire la unele aspecte-cheie. Prin urmare, raportul a fost revizuit cu scopul de:
(1)a prezenta mai clar justificarea, câștigurile în materie de eficiență și valoarea adăugată pentru continuarea și extinderea unora dintre acțiunile propuse, în special pentru acțiunile Jean Monnet, în domeniul sportului și cele de învățare în rândul adulților;
(2)a dezvolta în continuare analiza eficacității și a relevanței noilor inițiative și de a clarifica acțiunile propuse în ceea ce privește mobilitatea elevilor; a consolida prioritizarea acțiunilor noi sau extinse propuse și de a pune mai bine în evidență potențialele riscuri și modalități de atenuare a acestora;
(3)a clarifica conceptul de incluziune și implicațiile sale pentru programul Erasmus și de a prezenta mai multe detalii privind sinergiile potențiale cu alte programe și instrumente viitoare ale Uniunii.
Avizul și adaptările aduse în raportul de evaluare a impactului sunt detaliate în prima anexă.
•Simplificare
În conformitate cu unul dintre obiectivele transversale legate de cadrul financiar multianual pentru perioada de după 2020, prezenta propunere vizează reducerea sarcinii pentru beneficiari și organismele de punere în aplicare. Normele și procedurile, cum ar fi selecțiile, raportarea, monitorizarea și controlul în materie de granturi sunt, pe cât posibil, aliniate la normele și procedurile comune tuturor instrumentelor de finanțare, iar normele comune orizontale din Regulamentul financiar sunt utilizate pe cât de mult posibil. Simplificarea și raționalizarea indicatorilor și criteriilor comune de selecție va contribui, de asemenea, la reducerea sarcinii suportate direct de beneficiari și de agențiile naționale. În plus, sarcina administrativă suportată de beneficiari va fi diminuată prin utilizarea deplină a instrumentelor on-line îmbunătățite.
O serie de îmbunătățiri și de elemente noi vor fi integrate în structura există a programului și vor utiliza mecanismele existente de funcționare. Pentru a se asigura, pe cât posibil, continuitatea cu perioada de programare 2014-2020, va fi stabilită o procedură simplă și moderată pentru redesemnarea agențiilor naționale care au fost însărcinate cu punerea în aplicare a programului la nivel național și a organismelor de audit independente care au fost responsabile cu auditul în actuala perioadă de programare. Această procedură simplă de desemnare a structurilor de punere în aplicare are avantajul că va elibera resurse la nivel național în cadrul pregătirilor pentru programul de generație următoare.
Prezenta propunere urmărește, de asemenea, să simplifice și să raționalizeze și mai mult structura programului. În conformitate cu recomandările din evaluarea la jumătatea perioadei, aceasta va raționaliza structura câtorva acțiuni, pentru a le orienta mai bine și pentru a evita suprapunerile - de exemplu, prin diferențierea parteneriatelor axate pe inovare și a parteneriatelor al căror scop sunt învățarea reciprocă, schimburile de bune practici și cooperarea. În plus, majoritatea acțiunilor privind mobilitatea vor fi aduse în cadrul aceleiași acțiuni-cheie, mobilitatea elevilor trecând de la acțiunea-cheie 2 (cooperarea între organizații) la acțiunea-cheie 1 (mobilitatea de studiu a persoanelor). Acțiunile programului vor fi organizate pe structura „acțiuni-cheie”, inclusiv în domeniul sportului, facilitând astfel dinamica transsectorială.
Accesul la următorul program va fi facilitat pentru organizațiile de dimensiuni mai mici, cum ar fi organizațiile nou-create, pentru noii-veniți și persoanele care sunt greu accesibile. Candidații potențiali pot fi descurajați de procedurile de aplicare, precum și de sarcinile administrative care rezultă din gestionarea proiectelor Uniunii. Deși solicitanții apreciază utilizarea unor opțiuni simplificate în materie de costuri și granturi (sume forfetare, costuri unitare și rate forfetare), birocrația reprezintă o problemă majoră pentru unii dintre ei, în special pentru organizațiile de dimensiuni mai mici, de exemplu în sectorul școlar, în cel al educației pentru adulți și în cel al tineretului. Prezenta propunere va pune în aplicare o acțiune (parteneriate la scară mică) concepută special pentru astfel de actori de mici dimensiuni, cu un nivel mai scăzut de criterii și cerințe administrative în comparație cu alte proiecte tradiționale de cooperare, în vederea facilitării accesului la program pentru organizațiile cu capacități organizatorice mai reduse și pentru noii veniți. De asemenea, această acțiune va sprijini formate flexibile (în general, activități transnaționale și, în cazuri excepționale, activități naționale cu o puternică dimensiune europeană) pentru a le permite organizațiilor să ajungă la persoanele cu mai puține oportunități.
Integrarea în cadrul programului a altor programe de mobilitate ale Uniunii cu un impact puternic sub aspectul învățării din alte domenii de politică va contribui la o mai bună coerență în ceea ce privește punerea în aplicare, generând și o mai mare simplificare și câștiguri în materie de eficiență. De asemenea, acest lucru va facilita accesul beneficiarilor și al părților interesate la mobilitatea de studiu, apropiindu-ne mai mult de ideea unui ghișeu unic pentru programele de mobilitate ale Uniunii prin programul Erasmus.
În plus, după cum reiese din evaluarea la jumătatea perioadei, există necesitatea de a simplifica în mod semnificativ modul în care acțiunile internaționale ale programului sunt puse în aplicare. În prezent, unele părți ale acestor acțiuni sunt finanțate prin patru instrumente de cooperare externă ale Uniunii și prin Fondul european de dezvoltare. Aceste acțiuni vor fi simplificate prin reducerea numărului de instrumente de cooperare externă și prin raționalizarea procedurilor de programare pentru punerea în aplicare a acțiunilor programului Erasmus în cadrul acestor instrumente.
•Drepturi fundamentale
Prezenta propunere este coerentă cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii. În special, propunerea ia în considerare pe deplin articolele 14 (Dreptul la educație), 15 (Libertatea de a alege o ocupație și dreptul de a se angaja în muncă), 21 (Nediscriminarea), 23 (Egalitatea dintre femei și bărbați), 24 (Drepturile copilului), 26 (Integrarea persoanelor cu handicap), 31 (Condiții de muncă echitabile și corecte) și 32 (Interzicerea muncii copiilor și protecția tinerilor la locul de muncă) din cartă.
4.IMPLICAȚIILE BUGETARE
În conformitate cu propunerea Comisiei pentru următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027, pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului pentru aceeași perioadă se fixează la 30 000 000 000 EUR.
Mai multe detalii cu privire la implicațiile bugetare și la resursele umane și administrative necesare sunt furnizate în fișa financiară legislativă atașată la prezenta propunere.
5.ALTE ELEMENTE
•Planurile de punere în aplicare și măsurile de monitorizare, evaluare și raportare
Performanța programului va fi monitorizată în mod continuu, în ceea ce privește gestionarea, raportarea și răspunderea, comunicarea, vizibilitatea și exploatarea rezultatelor. Într-o anexă la propunerea de regulament vor fi stabiliți indicatori-cheie de performanță, dar Comisia intenționează să pună în aplicare activități de monitorizare continuă, astfel cum se explică în secțiunea 5.1 din evaluarea impactului. Aceste activități de monitorizare vor avea ca scop să evalueze progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor și rezultatelor programului și să urmărească indicatorii de performanță pe termen scurt, mediu și mai lung în baza unor obiective și criterii prestabilite.
În plus, indicatorii de impact pe termen lung mai complecși și mai ambițioși vor fi măsurați de câteva ori pe parcursul ciclului de programare, fie în contextul procedurii oficiale de evaluare la jumătatea perioadei și ex-post a viitorului program, fie prin intermediul unor studii și sondaje independente specifice care urmează să fie realizate de experți externi. Ar putea fi utilizate sondaje pentru a măsura impactul cauzal al anumitor acțiuni ale programului.
În plus, măsurile de monitorizare și evaluare, care vor lua în considerare rezultatele raportului de evaluare la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ pentru perioada 2014-2020, vor evita orice sarcină inutilă asupra beneficiarilor programului și a organismelor de punere în aplicare în ceea ce privește numărul și frecvența sondajelor, eșantioanele de respondenți, cantitatea și gradul de complexitate a datelor colectate etc..
Statele membre vor contribui la procesul de monitorizare și de evaluare prin rapoartele naționale privind punerea în aplicare a programului pe teritoriul lor.
Evaluările se vor efectua în conformitate cu punctele 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016, în care cele trei instituții au convenit că evaluările actelor legislative și ale politicilor existente ar trebui să stea la baza evaluărilor impactului opțiunilor privind viitoarele acțiuni. Evaluările vor examina efectele pe teren ale programului, pe baza indicatorilor/obiectivelor programului, și vor furniza o analiză detaliată a măsurii în care se poate considera că programul este relevant, eficace, eficient, oferă suficientă valoare adăugată la nivelul UE și este coerent cu alte politici ale UE. Evaluările vor include lecțiile învățate pentru a identifica eventualele deficiențe/probleme sau potențialul de a îmbunătăți în continuare acțiunile sau rezultatele acestora și pentru a contribui la maximizarea valorificării/impactului lor.
•Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii
Capitolul I – Dispoziții generale al propunerii de regulament stabilește obiectul acestuia, definițiile anumitor termeni în sensul prezentului regulament, precum și obiectivele generale și specifice ale programului. Programul are drept scop să sprijine dezvoltarea pe plan educațional, profesional și personal a celor care își desfășoară activitatea în domeniul educației, formării, tineretului și sportului, atât în Europa, cât și în afara ei, contribuind astfel la o creștere economică durabilă, la crearea de locuri de muncă, la coeziunea socială și la consolidarea identității europene. Acesta este un instrument esențial pentru sprijinirea punerii în aplicare a politicilor Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului.
Pentru fiecare dintre cele trei domenii de politică ale programului (educație și formare, tineret și sport), sunt stabilite obiective specifice.
Fiecare dintre cele trei domenii de politică sunt structurate în jurul a trei acțiuni-cheie: „mobilitate de studiu” (acțiunea-cheie 1), „cooperarea între organizații și instituții” (acțiuneacheie 2) și „sprijin pentru elaborarea de politici și pentru cooperare” (acțiunea-cheie 3).
Capitolele II-IV identifică acțiunile care vor fi sprijinite de program în fiecare domeniu de politică și în baza fiecărei acțiuni-cheie, respectiv educație și formare (capitolul II), tineret (capitolul III) și sport (capitolul IV).
Capitolul V – Dispoziții financiare stabilește pachetul bugetar al programului pentru perioada 2021-2027 și formele preconizate de finanțare din partea Uniunii. Principala valoare de referință este 30 000 000 000 EUR. Se prevede, de asemenea, că o contribuție financiară suplimentară se alocă în cadrul instrumentelor externe. Pentru unele acțiuni sunt stabilite anumite sume minime sau praguri, pentru a permite legiuitorului să coordoneze punerea în aplicare a diferitelor dimensiuni ale programului.
Capitolul VI – Participarea la program precizează care sunt țările terțe care pot fi asociate la program, precum și condițiile în care acestea pot să ia pe deplin parte la el, alături de statele membre. Aceste țări terțe trebuie să îndeplinească toate condițiile impuse de prezentul regulament statelor membre, cum ar fi obligația de a înființa o agenție națională. Cu toate acestea, organizațiile și persoanele din alte țări terțe pot să participe la unele dintre acțiunile sprijinite de program. Acest capitol include, de asemenea, anumite norme specifice aplicabile gestiunii directe și indirecte potrivit Regulamentului financiar, referindu-se, în special, la entitățile care pot solicita finanțare și la participarea experților la comitetul de evaluare menționat la articolul 150 alineatul (3) din Regulamentul financiar.
Capitolul VII – Programare, monitorizare și evaluare stabilește dispozițiile necesare pentru a-i conferi Comisiei competențe pentru a adopta programele de lucru și competențe delegate pentru a revizui și/sau completa indicatorii de performanță. De asemenea, acesta precizează cerințele în materie de monitorizare, raportare și evaluare a performanței programului.
Capitolul VIII – Informare, comunicare și difuzare definește cerințele pentru toți actorii implicați în ceea ce privește difuzarea informațiilor, publicitatea și monitorizarea tuturor acțiunilor sprijinite de program.
Capitolul IX – Sistemul de gestiune și de audit prevede dispoziții privind crearea și funcționarea organismelor responsabile cu punerea în aplicare a programului. Din punct de vedere al gestiunii, mecanismul de punere în aplicare propus este o combinație între gestiunea indirectă și gestiunea directă. Combinația modalităților de gestiune se bazează pe structurile existente ale programului actual. Agențiile naționale vor fi responsabile cu gestiunea majorității fondurilor programului.
Capitolul X – Sistemul de control prevede sistemul de supraveghere necesar pentru a garanta că protecția intereselor financiare ale Uniunii este luată în considerare în mod corespunzător atunci când sunt puse în aplicare acțiuni finanțate în temeiul acestui regulament.
Capitolul XI – Complementaritatea cu alte politici, programe și fonduri ale Uniunii stabilește că programul va fi pus în aplicare în așa fel încât să se asigure coerența și complementaritatea sa globală cu alte politici și instrumente ale Uniunii și cu principiul de complementaritate a fondurilor. Sunt prevăzute norme specifice pentru a permite complementaritatea între program și fondurile structurale și de investiții europene.
Capitolul XII – Dispoziții tranzitorii și finale stabilește dispozițiile necesare pentru conferirea de competențe delegate Comisiei și pentru asigurarea tranziției între programe. În ceea ce privește comitetul prevăzut în temeiul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 să asiste Comisia în adoptarea actelor de punere în aplicare, va fi vorba de comitetul instituit prin articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 de instituire a programului Erasmus+. Dispozițiile finale prevăd data intrării în vigoare a regulamentului propus, care este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre de la 1 ianuarie 2021.
2018/0191 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
de instituire a „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,
întrucât:
(1)Într-un context marcat de schimbări rapide și profunde survenite ca urmare a revoluției tehnologice și a globalizării, realizarea de investiții în mobilitatea de studiu, în cooperare și în dezvoltarea de politici inovatoare în domeniile educației, formării, tineretului și sportului este esențială pentru construirea unor societăți reziliente, favorabile incluziunii și bazate pe coeziune și pentru susținerea competitivității Uniunii, contribuind totodată la consolidarea identității europene și la realizarea unei Uniuni mai democratice.
(2)În comunicarea sa din 14 noiembrie 2017 privind consolidarea identității europene prin educație și cultură, Comisia și-a prezentat viziunea în privința eforturilor care trebuie depuse în vederea creării, până în 2025, a unui spațiu european al educației, în care învățarea să nu fie afectată de frontiere, în vederea unei Uniuni în care șederea într-un alt stat membru pentru a studia și pentru a învăța, indiferent sub ce formă și în ce cadru, va fi ceva obișnuit și în care, pe lângă limba maternă, stăpânirea altor două limbi va deveni norma și a unei Uniuni în care cetățenii vor conștientiza pe deplin propria identitate în calitate de europeni, moștenirea culturală europeană și diversitatea acesteia. În contextul dat, Comisia a subliniat necesitatea promovării programului Erasmus+, care și-a dovedit deja utilitatea, pentru ca acesta să vizeze, pe lângă toate categoriile de cursanți pe care le acoperă deja, și cursanții care se bucură de mai puține oportunități.
(3)Importanța educației, a formării și a tineretului pentru viitorul Uniunii este reflectată în Comunicarea Comisiei din 14 februarie 2018 intitulată „Un nou cadru financiar multianual, modern și capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după anul 2020”, care subliniază faptul că statele membre trebuie să își onoreze angajamentele pe care și le-au asumat în cadrul Summitului social de la Göteborg, inclusiv prin punerea în aplicare integrală a Pilonului european al drepturilor sociale și a primului său principiu privind educația, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții. Comunicarea evidențiază necesitatea intensificării mobilității și a schimburilor, în special în cadrul unui program care să fie consolidat în mod substanțial, favorabil incluziunii și extins, astfel cum a solicitat Consiliul European în concluziile sale din 14 decembrie 2017.
(4)Potrivit primului principiu-cheie al Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat și semnat în mod solemn la 17 noiembrie 2017 de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie, orice persoană are dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții care să fie favorabile incluziunii și de înaltă calitate pentru a-și menține competențele și a dobândi altele noi care să îi permită să participe pe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă.
(5)La 16 septembrie 2016, la Bratislava, liderii celor douăzeci și șapte de state membre au subliniat faptul că sunt hotărâte să ofere oportunități mai bune pentru tineret. În Declarația de la Roma semnată la 25 martie 2017, liderii celor 27 de state membre, ai Consiliului European, ai Parlamentului European și ai Comisiei Europene s-au angajat să întreprindă acțiuni în vederea unei Uniuni în care tinerii primesc cea mai bună educație și formare și în care pot studia și găsi locuri de muncă pe întreg teritoriul ei și a unei Uniuni care păstrează patrimoniul nostru cultural și promovează diversitatea culturală.
(6)Raportul de evaluare la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ din perioada 2014-2020 a confirmat faptul că instituirea unui program unic în domeniul educației, formării, tineretului și sportului a avut ca rezultat simplificarea semnificativă, raționalizarea și crearea de sinergii în gestionarea programului, deși mai sunt necesare îmbunătățiri pentru a consolida câștigurile de eficiență ale programului din perioada 2014-2020. În consultările pentru evaluarea la jumătatea perioadei și pentru viitorul program, statele membre și părțile interesate s-au declarat în mod clar în favoarea continuității în ceea ce privește domeniul de aplicare, arhitectura și mecanismele de funcționare ale programului, solicitând însă o serie de îmbunătățiri, cum ar fi dezvoltarea caracterului incluziv al programului. De asemenea, acestea și-au exprimat sprijinul deplin pentru programul integrat și pentru modelul de învățare pe tot parcursul vieții. În rezoluția sa din 2 februarie 2017 referitoare la punerea în aplicare a programului Erasmus+, Parlamentul European a salutat structura integrată a programului și a solicitat Comisiei să exploateze pe deplin dimensiunea de învățare pe tot parcursul vieții a acestuia, prin promovarea și încurajarea cooperării transsectoriale în cadrul viitorului program. Statele membre și părțile interesate au evidențiat, de asemenea, necesitatea menținerii puternicei dimensiuni internaționale a programului și necesitatea extinderii acesteia la alte sectoare ale educației și formării.
(7)Consultarea publică deschisă cu privire la finanțarea acordată de Uniune în domeniul valorilor și al mobilității a confirmat aceste idei de bază și a subliniat necesitatea de a face din viitorul program un program mai favorabil incluziunii și de a pune în continuare accentul, în cadrul priorităților, pe modernizarea sistemelor de educație și formare, precum și pe consolidarea priorităților privind promovarea identității europene, cetățenia activă și participarea la viața democratică.
(8)În comunicarea sa adoptată la 2 mai 2018, intitulată „Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără – cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027”, Comisia a susținut ca în următorul cadru financiar să se pună mai mult accentul pe tineri, în special prin dublarea dimensiunii programului Erasmus+ din perioada 2014-2020, una dintre cele mai vizibile reușite ale Uniunii. Noul program ar trebui să pună accentul pe incluziune și să se adreseze unui număr mai mare de tineri ce dispun de mai puține oportunități. În acest fel, un număr mai mare de tineri vor putea să se mute într-o altă țară pentru a studia sau pentru a munci.
(9)În acest context, este necesar să se stabilească programul pentru educație, formare, tineret și sport (denumit în continuare „programul”) care să succeadă programului Erasmus+ din perioada 2014-2020 stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului. Caracterul integrat al programului din perioada 2014-2020 care acoperă învățarea în orice context – formal, non-formal și informal, în toate etapele vieții – ar trebui menținut, pentru a stimula parcursuri de învățare flexibile, care să le permită cetățenilor să își dezvolte competențele de care au nevoie pentru a face față provocărilor secolului XXI.
(10)Programul ar trebui să dispună de mijloacele necesare pentru a contribui într-o și mai mare măsură la punerea în aplicare a obiectivelor și a priorităților strategice ale Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului. O abordare coerentă a învățării pe tot parcursul vieții este esențială pentru gestionarea diferitelor tranziții cu care oamenii se confruntă de-a lungul vieții lor. În continuarea acestei abordări, următorul program ar trebui să mențină o relație strânsă cu cadrul strategic general pentru cooperarea în materie de politică la nivelul Uniunii în domeniul educației, formării și tineretului, inclusiv în ceea ce privește agendele de politici pentru unitățile de învățământ, învățământul superior, educația și formarea profesională și învățarea în rândul adulților, consolidând în același timp sinergiile cu alte programe și domenii de politică ale Uniunii și dezvoltând noi asemenea sinergii.
(11)Programul are un rol fundamental în crearea unui spațiu european al educației și ar trebui să fie în măsură să contribuie la următorul cadru strategic de cooperare în domeniul educației și formării și la Agenda pentru competențe în Europa printr-un angajament comun față de importanța strategică a aptitudinilor și a competențelor pentru sprijinirea locurilor de muncă, a creșterii economice și a competitivității. Programul ar trebui să ajute statele membre să îndeplinească obiectivele Declarației de la Paris privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație.
(12)Programul ar trebui să fie coerent cu noua strategie pentru tineret a Uniunii Europene, cadrul pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului pentru perioada 2019-2027, care se bazează pe Comunicarea din 22 mai 2018 a Comisiei intitulată „Implicarea, conectarea și responsabilizarea tinerilor: o nouă strategie a UE pentru tineret”.
(13)Programul ar trebui să țină seama de planul de lucru al Uniunii pentru sport, care constituie cadrul de cooperare la nivelul UE în domeniul sportului pentru perioada [...]. Ar trebui să se asigure coerență și complementaritate între planul de lucru al Uniunii și acțiunile susținute prin intermediul programului în domeniul sportului. Este necesar să se pună accentul în special pe sportul de masă, ținând cont de rolul important pe care acesta îl are în promovarea activității fizice și a unui stil de viață sănătos, a incluziunii sociale și a egalității. Programul ar trebui să contribuie la promovarea valorilor europene comune prin intermediul sportului, a bunei guvernanțe și a integrității în domeniul sportului, precum și a educației, formării și competențelor în ceea ce privește sportul și prin sport.
(14)Programul ar trebui să contribuie la consolidarea capacității de inovare a Uniunii, în special prin sprijinirea activităților de mobilitate și de cooperare care promovează dezvoltarea de competențe în domenii sau discipline de studiu prospective, precum științele, tehnologia, ingineria și matematica, schimbările climatice, mediul, energia curată, inteligența artificială, robotica, analiza datelor și artele/designul, cu scopul de a ajuta oamenii să își dezvolte cunoștințele, aptitudinile și competențele necesare pentru viitor.
(15)Sinergiile cu Orizont Europa ar trebui să permită cumularea resurselor celor două programe pentru a sprijini activitățile care vizează consolidarea și modernizarea instituțiilor europene de învățământ superior. Orizont Europa va completa, după caz, sprijinul acordat de program inițiativei dedicate universităților europene, în special dimensiunii sale de cercetare, ca parte a elaborării unor noi strategii comune și integrate, pe termen lung și durabile în domeniile educației, cercetării și inovării. Sinergiile cu programul Orizont Europa vor contribui la stimularea integrării educației și a cercetării în instituțiile de învățământ superior.
(16)Programul ar trebui să fie mai favorabil incluziunii, adresându-se într-o mai mare măsură celor care dispun de mai puține oportunități, inclusiv prin intermediul unor formate mai flexibile de mobilitate de studiu și prin încurajarea participării organizațiilor mici, în special a celor nou-venite și a organizațiilor de la fața locului care se bazează pe comunitățile locale și care se adresează direct cursanților defavorizați de toate vârstele. Formatele virtuale, cum ar fi cooperarea virtuală, mobilitatea mixtă și virtuală, ar trebui promovate pentru a fi disponibile unui număr cât mai mare de participanți, în special celor cu mai puține oportunități și celor în cazul cărora deplasarea fizică în altă țară decât țara lor de reședință ar fi un obstacol.
(17)În comunicarea sa privind consolidarea identității europene prin educație și cultură, Comisia a subliniat rolul esențial al educației, culturii și sportului în promovarea cetățeniei active și a valorilor comune în rândul generațiilor celor mai tinere. Consolidarea identității europene și promovarea participării active a cetățenilor la procesele democratice sunt aspecte esențiale pentru viitorul Europei și al societăților noastre democratice. Călătoriile în străinătate pentru a studia, a învăța, a se forma și a lucra sau pentru a participa la activități pentru tineret și sportive contribuie la consolidarea acestei identități europene în toată diversitatea sa și a sentimentului de apartenență la o comunitate culturală, precum și la promovarea, în rândul cetățenilor de toate vârstele, a unei astfel de cetățenii active. Cei care au luat parte la activitățile de mobilitate ar trebui să se implice în comunitățile lor locale, precum și în comunitățile locale din țara lor gazdă pentru a face schimb de experiențe. Ar trebui sprijinite activitățile legate de consolidarea tuturor aspectelor legate de creativitate în educație, formare și tineret, precum și cele legate de promovarea competențelor-cheie individuale.
(18)Ar trebui stimulată dimensiunea internațională a programului, care vizează oferirea unui număr mai mare de oportunități pentru mobilitate, cooperare și dialog politic cu țările terțe care nu sunt asociate la program. Pornind de la punerea în aplicare cu succes a activităților internaționale în ceea ce privește învățământul superior și tineretul în cadrul programelor precedente din domeniul educației, formării și tineretului, ar trebui ca activitățile de mobilitate internațională să fie extinse și în alte sectoare, cum ar fi educația și formarea profesională.
(19)Arhitectura de bază a programului din perioada 2014-2020 care constă în trei capitole – educația și formarea, tineretul și sportul – structurate în jurul a trei acțiuni-cheie s-a dovedit utilă și ar trebui menținută. Ar trebui să se îmbunătățească simplificarea și raționalizarea acțiunilor sprijinite de program.
(20)Programul ar trebui să consolideze actualele oportunități de mobilitate de studiu, în special în acele sectoare în care ar putea avea cele mai mari câștiguri de eficiență, pentru a-și extinde aria de acoperire și a răspunde cererii mari nesatisfăcute. Acest lucru ar trebui realizat în special prin intensificarea și facilitarea activităților de mobilitate puse la dispoziția studenților, a elevilor și a cursanților care urmează o educație și formare profesională. Mobilitatea cursanților adulți slab calificați ar trebui să fie inclusă în parteneriatele pentru cooperare. Totodată, pentru a se adresa unui număr cât mai mare tineri, ar trebui să fie extinse oportunitățile de mobilitate pentru tinerii care participă la activități de învățare non-formală. Având în vedere efectul său de levier, ar trebui stimulată mobilitatea personalului din domeniul educației, formării, tineretului și sportului. În conformitate cu viziunea creării unui adevărat spațiu european al educației, programul ar trebui, de asemenea, să stimuleze mobilitatea și schimburile și să promoveze participarea studenților la activități educaționale și culturale, prin sprijinirea digitalizării proceselor, cum ar fi legitimația europeană de student. Această inițiativă poate fi un pas important pentru ca mobilitatea să devină o realitate pentru toți, în primul rând permițând unor instituții de învățământ superior să trimită și să primească mai multe schimburi de studenți și, în al doilea rând, facilitând accesul studenților la diverse servicii (bibliotecă, transport, cazare) înainte de a ajunge la instituția din străinătate.
(21)Programul ar trebui să încurajeze participarea tinerilor la viața democratică a Europei, inclusiv prin sprijinirea unor proiecte de participare care să le permită tinerilor să se implice și să învețe cum să participe la societatea civilă, prin sensibilizare cu privire la valorile europene comune, inclusiv cu privire la drepturile fundamentale, prin facilitarea de întâlniri între tineri și factorii de decizie de la nivel local, național și de la nivelul Uniunii și totodată prin contribuții la procesul de integrare europeană.
(22)Programul ar trebui să le ofere tinerilor mai multe posibilități de a descoperi Europa prin experiențe de învățare în străinătate. Tinerilor în vârstă de optsprezece ani, în special celor cu mai puține oportunități, ar trebui să li se dea șansa de a avea o primă experiență pe termen scurt, individuală sau în grup, de a călători în Europa în cadrul unei activități educaționale informale menite să le dezvolte sentimentul de apartenență la Uniunea Europeană și să îi ajute să descopere diversitatea culturală a acesteia. Programul ar trebui să identifice organismele responsabile cu atragerea și selectarea participanților și ar trebui să susțină activități care promovează dimensiunea de învățare a experienței oferite.
(23)De asemenea, programul ar trebui să îmbunătățească învățarea limbilor, în special prin extinderea utilizării instrumentelor online, întrucât e-învățarea oferă avantaje suplimentarea pentru învățarea limbilor în ceea ce privește accesul și flexibilitatea.
(24)Programul ar trebui să sprijine măsuri de consolidare a cooperării dintre instituții și organizații care își desfășoară activitatea în domeniul educației, formării, tineretului și sportului, recunoscând rolul lor fundamental în înzestrarea persoanelor cu aptitudinile, cunoștințele și competențele necesare într-o lume în schimbare, precum și în valorificarea în mod corespunzător a potențialului de inovare, creativitate și spirit antreprenorial, în special în cadrul economiei digitale.
(25)În concluziile sale din 14 decembrie 2017, Consiliul European a invitat statele membre, Consiliul și Comisia să adopte o serie de inițiative pentru ca în domeniul educației și formării cooperarea europeană să treacă la un nou nivel, inclusiv prin încurajarea creării, până în 2024, a unor „universități europene”, constând în rețele ascendente de universități de pe întreg teritoriul UE. Programul ar trebui să sprijine aceste universități europene.
(26)În Comunicatul de la Bruges din 2010 s-a solicitat sprijinirea excelenței în învățământul profesional pentru o creștere inteligentă și durabilă. Comunicarea din 2017 privind consolidarea capacităților de inovare în regiunile Europei subliniază asocierea educației și formării profesionale cu sistemele de inovare, ca parte a unor strategii de specializare inteligentă la nivel regional. Programul ar trebui să furnizeze mijloacele de a răspunde acestor solicitări și să sprijine dezvoltarea unor platforme transnaționale de centre de excelență profesională, bine integrate în strategiile locale și regionale pentru creștere economică, inovare și competitivitate. Aceste centre de excelență ar trebui să acționeze ca vectori de competențe profesionale de calitate, în contextul unor provocări sectoriale, sprijinind, în același timp, schimbările structurale generale și politicile socioeconomice din UE.
(27)Pentru a încuraja recurgerea la activitățile de cooperare virtuală, programul ar trebui să sprijine o utilizare mai sistematică a platformelor online, cum ar fi eTwinning, School Education Gateway, Platforma electronică pentru învățarea în rândul adulților în Europa, Portalul european pentru tineret și platforma online pentru învățământul superior.
(28)Programul ar trebui să contribuie la facilitarea transparenței și a recunoașterii competențelor și calificărilor, precum și a transferului de credite sau de unități de rezultate ale învățării, pentru a stimula asigurarea calității și pentru a sprijini validarea învățării non-formale și informale, gestionarea competențelor și orientarea. În acest sens, programul ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin punctelor de contact și rețelelor de la nivel național și celor de la nivelul Uniunii, care facilitează schimburile transeuropene și totodată dezvoltarea unor parcursuri de învățare flexibile între diferite domenii ale educației, formării și tineretului și între contexte formale și non-formale.
(29)Programul ar trebui să mobilizeze potențialul foștilor participanți la Erasmus+ și să sprijine activitățile desfășurate în special de rețelele de absolvenți, de ambasadori și de colegi (EuroPeers), încurajându-i pe aceștia să acționeze pentru popularizarea programului.
(30)Pentru a asigura cooperarea cu alte instrumente ale Uniunii și pentru a veni în sprijinul altor politici ale Uniunii, ar trebui ca persoanelor din diferite sectoare de activitate, cum ar fi sectorul public, agricultură și întreprinderi, să li se oferte oportunități de mobilitate care să le permită să aibă o experiență de învățare în străinătate în urma căreia, în orice etapă a vieții lor, să poată să avanseze și să se dezvolte atât pe plan profesional, cât și pe plan personal, în special prin conștientizarea identității lor europene și prin dobândirea unei înțelegeri a diversității culturale europene. Programul ar trebui să constituie un punct de intrare pentru programele de mobilitate transnațională ale Uniunii care au o puternică dimensiune de învățare, simplificând oferta de astfel de programe pentru beneficiari și pentru cei care iau parte la aceste activități. Ar trebui facilitată dezvoltarea unor proiecte Erasmus; ar trebui să se adopte măsuri specifice pentru a ajuta promotorii de proiecte Erasmus să solicite granturi sau să creeze sinergii folosind sprijinul oferit de fondurile structurale și de investiții europene și de programele legate de migrație, securitate, justiție și cetățenie, sănătate și cultură.
(31)Este important să se stimuleze predarea, învățarea și cercetarea cu privire la aspecte legate de integrarea europeană și să se promoveze totodată dezbaterile cu privire la aceste aspecte, prin intermediul acțiunilor Jean Monnet din învățământul superior, dar și din alte domenii ale educației și formării. Într-o perioadă în care valorile comune pe care se întemeiază Uniunea și care fac parte din identitatea noastră europeană sunt puse la încercare, iar cetățenii prezintă niveluri scăzute de implicare, este deosebit de important să se încurajeze sentimentul de identitate europeană și angajamentul față de proiectul european. Programul ar trebui să contribuie la dezvoltarea excelenței în ceea ce privește studiile de integrare europeană.
(32)Reflectând importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite, acest program va contribui la integrarea acțiunilor în domeniul climei în politicile Uniunii, precum și la atingerea țintei globale ca 25 % din cheltuielile de la bugetul UE să sprijine obiectivele în domeniul climei. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și punerii în aplicare a programului, iar ulterior acestea vor fi reevaluate în cadrul evaluărilor și al procedurii de reexaminare relevante.
(33)Prezentul regulament stabilește un pachet financiar pentru program care va constitui principala valoare de referință, în înțelesul [referință de actualizat după caz] punctului 17 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, pentru Parlamentul European și Consiliu pe durata procedurii bugetare anuale.
(34)În limitele unui pachet financiar de bază alocat acțiunilor care urmează să fie gestionate de agențiile naționale din domeniul educației și formării, ar trebui definită o defalcare a alocării minime per sector (învățământul superior, educația școlară, educația și formarea profesională și educația adulților), pentru a garanta o masă critică de credite în vederea obținerii realizărilor și a rezultatelor preconizate în fiecare dintre aceste sectoare.
(35)Regulamentul (UE, Euratom) nr. [noul RF] („Regulamentul financiar”) se aplică acestui program. Acesta prevede norme de execuție a bugetului Uniunii, printre care și normele privind granturile, premiile, achizițiile publice și execuția indirectă.
(36)Tipurile de finanțare și metodele de execuție prevăzute în Regulamentul financiar ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. Acestea ar trebui să includă utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și o finanțare nelegată de costuri, după cum se prevede la articolul [125 alineatul (1)] din Regulamentul financiar.
(37)Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la program în cadrul cooperării instituite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (SEE), care prevede punerea în aplicare a programelor Uniunii printr-o decizie adoptată în temeiul acordului respectiv. Țările terțe pot participa, de asemenea, pe baza altor instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi Europeană să își exercite în mod exhaustiv competențele care le revin. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să acopere participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină implică, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea unora dintre acțiunile programului la nivel descentralizat. Persoanele și entitățile din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programul de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie. La punerea în aplicare a programului, ar putea fi luate în considerare regimuri specifice în ceea ce privește persoanele și entitățile din microstatele europene.
(38)În concordanță cu comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii”, programul ar trebui să ia în considerare situația specifică a acestor regiuni. Se vor lua măsuri pentru a spori participarea regiunilor ultraperiferice la toate acțiunile întreprinse. Ar trebui să se încurajeze schimburile de mobilitate și cooperarea dintre persoanele și organizațiile din aceste regiuni și din țări terțe, în special vecinii lor. Astfel de măsuri vor fi monitorizate și evaluate în mod regulat.
(39)În temeiul [referință de actualizat după caz, în conformitate cu o nouă decizie privind TTPM articolului 94 din Decizia 2013/755/CE a Consiliului], persoanele și entitățile stabilite în țări sau teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor programului și sub rezerva unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care țara respectivă sau teritoriul respectiv este legat. Constrângerile impuse de îndepărtarea acestor țări sau teritorii ar trebui să fie luate în considerare la punerea în aplicare a programului, iar participarea lor la program ar trebui monitorizată și evaluată cu regularitate.
(40)În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să adopte programe de lucru și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la acestea. Programele de lucru ar trebui să stabilească măsurile necesare pentru punerea lor în aplicare în conformitate cu obiectivele generale și specifice ale programului, criteriile de selecție și de atribuire de granturi, precum și toate celelalte elemente necesare. Programele de lucru și orice modificare adusă acestora ar trebui adoptate prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare.
(41)În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar să se evalueze acest program pe baza informațiilor colectate respectându-se cerințele de monitorizare specifice, evitând totodată reglementarea excesivă și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. Astfel de cerințe ar trebui să includă indicatori specifici, măsurabili și realiști, care pot fi măsurați în timp, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren.
(42)Ar trebui să se asigure o cunoaștere largă, publicitate și difuzare adecvată a oportunităților și a rezultatelor acțiunilor sprijinite de program la nivel european, național și local. Activitățile de asigurare a unei cunoașteri largi, de publicitate și difuzare ar trebui să se bazeze pe toate organismele de punere în aplicare a programului, inclusiv, dacă este cazul, pe sprijinul altor părți interesate cheie.
(43)Pentru a asigura o mai mare eficiență a comunicării către public în general și sinergii mai puternice între activitățile de comunicare întreprinse la inițiativa Comisiei, resursele alocate acțiunilor de comunicare în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii, dacă acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament.
(44)Pentru a asigura o punere în aplicare eficientă și eficace a prezentului regulament, programul ar trebui să valorifice la maximum mecanismele de funcționare deja instituite. Prin urmare, punerea în aplicare a programului ar trebui să fie încredințată Comisiei și agențiilor naționale. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, agențiile naționale ar putea fi aceleași cu cele desemnate pentru gestionarea programului precedent. Domeniul de aplicare al evaluării ex ante a conformității ar trebui să se limiteze la cerințele noi și specifice programului, cu excepția cazurilor justificate, cum ar fi în cazul unor lacune grave sau al unor rezultate insuficiente ale agenției naționale în cauză.
(45)Pentru a asigura o bună gestiune financiară și securitate juridică în fiecare țară participantă, fiecare autoritate națională ar trebui să desemneze un organism de audit independent. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, organismul de audit independent ar putea fi același cu cel desemnat pentru acțiunile menționate în programul precedent.
(46)Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare pentru a înlătura obstacolele juridice și administrative din calea bunei funcționări a programului. Aceasta include, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, soluționarea problemelor care creează dificultăți în obținerea vizelor și a permiselor de ședere. În conformitate cu Directiva (UE) 2016/801 a Parlamentului European și a Consiliului, statele membre sunt încurajate să stabilească proceduri de admisie accelerată.
(47)Sistemul de raportare cu privire la performanță ar trebui să asigure faptul că datele referitoare la monitorizarea punerii în aplicare a programului și la evaluare sunt colectate în mod eficient, cu eficacitate și la timp, dar și la nivelul de granularitate corespunzător. Aceste date ar trebui să fie comunicate Comisiei în conformitate cu normele relevante privind protecția datelor.
(48)În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.
(49)Pentru a simplifica cerințele pentru beneficiari, ar trebui folosite în măsura maximă posibilă granturile simplificate sub forma sumelor forfetare, a costurilor unitare și a finanțării forfetare. Granturile simplificate care vizează sprijinirea acțiunilor de mobilitate ale programului, astfel cum au fost definite de Comisie, ar trebui să țină seama de costul vieții și de cheltuielile de întreținere din țara-gazdă. Comisia și agențiile naționale ale țărilor de origine ar trebui să aibă posibilitatea de a adapta aceste granturi simplificate pe baza unor criterii obiective, în special pentru ca persoanele cu mai puține oportunități să aibă acces la acestea. În conformitate cu legislația națională, statele membre ar trebui încurajate, de asemenea, să scutească aceste granturi de orice taxe sau contribuții sociale. Aceeași scutire ar trebui să se aplice entităților publice sau private care acordă un astfel de sprijin financiar persoanelor în cauză.
(50)În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului și cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri proporționale, printre care se numără prevenirea, detectarea, corectarea și investigarea neregulilor și a cazurilor de fraudă, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, acolo unde este cazul, aplicarea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 și cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) poate ancheta și trimite în judecată cazuri de fraudă și alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii, conform prevederilor Directivei (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului. În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii și să acorde accesul și drepturile necesare Comisiei, Oficiului European de Luptă Antifraudă, Parchetului European și Curții de Conturi Europene, asigurându-se totodată că orice parte terță implicată în implementarea fondurilor Uniunii acordă drepturi echivalente.
(51)Este necesar să se asigure complementaritatea acțiunilor desfășurate în cadrul programului cu activitățile întreprinse de statele membre și cu alte activități ale Uniunii, în special cu cele din domenii precum educația, cultura și mass-media, tineretul și solidaritatea, ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, cercetarea și inovarea, industria și întreprinderile, agricultura și dezvoltarea rurală, cu accent pe tinerii fermieri, coeziunea, politica regională și cooperarea internațională și dezvoltarea.
(52)Deși cadrul de reglementare a permis deja statelor membre și regiunilor să stabilească sinergii în perioada de programare anterioară între Erasmus+ și alte instrumente ale Uniunii, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene, care sprijină totodată dezvoltarea calitativă a sistemelor din domeniul educației, formării și tineretului din Uniune, acest potențial nu a fost exploatat până în prezent, limitându-se astfel efectele sistemice ale proiectelor și impactul asupra politicii. Organismele naționale responsabile cu gestionarea acestor instrumente diverse ar trebui să comunice și să coopereze cu eficacitate între ele pentru a maximiza impactul fiecărui instrument. Programul ar trebui să permită cooperarea activă cu aceste instrumente.
(53)În vederea examinării sau completării indicatorilor de performanță ai programului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește anexa. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. În special, pentru a se asigura o participare egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.
(54)Este oportun să se asigure o închidere corectă a programului precedent, în special în ceea ce privește continuarea modalităților multianuale pentru gestionarea sa, cum ar fi finanțarea asistenței tehnice și administrative. Începând de la 1 ianuarie 2021, asistența tehnică și administrativă ar trebui să asigure, în cazul în care este necesar, gestionarea acțiunilor care nu sunt încă finalizate în cadrul programelor precedente până la 31 decembrie 2020.
(55)Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute mai ales în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În special, prezentul regulament urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la egalitatea între bărbați și femei și a dreptului la nediscriminare pe bază de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală și să promoveze aplicarea articolelor 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.
(56)Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Aceste norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții publice, premii și execuție indirectă și prevăd controale ale responsabilității actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE vizează, de asemenea, protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, întrucât respectarea statului de drept reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru buna gestiune financiară și pentru eficacitatea finanțării din partea Uniunii.
(57)Deoarece obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere caracterul său transnațional, volumul ridicat și sfera geografică vastă a activităților de mobilitate și de cooperare care sunt finanțate, efectele asupra accesului la mobilitatea de studiu și, în general, asupra integrării la nivelul Uniunii, precum și consolidarea dimensiunii internaționale pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat.
(58)Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 ar trebui abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2021.
(59)Pentru a asigura continuitatea furnizării sprijinului acordat în temeiul programului, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2021,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament instituie Erasmus, programul de acțiune al Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului (denumit în continuare „programul”).
Acesta prevede obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele privind furnizarea finanțării.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(1)„învățare pe tot parcursul vieții” înseamnă învățare în toate formele sale (formală, non-formală și informală), în orice etapă a vieții, inclusiv educația și îngrijirea copiilor preșcolari, educația generală, educația și formarea profesională, învățământul superior și învățarea în rândul adulților, având ca rezultat o îmbunătățire a cunoștințelor, a competențelor și a atitudinilor sau participarea în societate dintr-o perspectivă personală, civică, culturală, socială și/sau legată de ocuparea forței de muncă, inclusiv asigurarea unor servicii de consiliere și orientare;
(2)„mobilitate de studiu” înseamnă acțiunea de a se deplasa fizic în altă țară decât țara de reședință, pentru studii, pentru formare sau pentru alt tip de învățare non-formală sau informală. Aceasta poate fi însoțită de măsuri cum ar fi suportul lingvistic, formarea lingvistică și/sau completată de învățarea online și de cooperarea virtuală. În anumite cazuri, aceasta poate lua forma învățării prin utilizarea de instrumente ce țin de tehnologia informației și comunicațiilor;
(3)„învățare non-formală” înseamnă învățarea care se desfășoară voluntar în afara educației și a formării formale prin intermediul unor activități cu o anumită finalitate (în ceea ce privește obiectivele, metodele și durata) și cu o formă de sprijin pentru învățare;
(4)„învățare informală” înseamnă învățarea care rezultă din activitățile și experiențele zilnice care nu este organizată sau structurată din punctul de vedere al obiectivelor, al duratei sau al sprijinului pentru învățare. Învățarea informală poate fi neintenționată din perspectiva cursantului;
(5)„tineri” înseamnă persoane cu vârsta cuprinsă între 13 și 30 de ani;
(6)„sport de masă” înseamnă sportul organizat, practicat la nivel local de sportivi amatori, precum și sportul pentru toți;
(7)„student” înseamnă orice persoană înscrisă la un ciclu scurt, la licență, masterat sau doctorat ori echivalent într-o instituție de învățământ superior. Această categorie include și tinerii absolvenți recenți;
(8)„personal” se referă la persoanele care, cu titlu profesional sau pe bază de voluntariat, sunt implicate în educație, formare sau învățarea non-formală; în această categorie intră cadrele didactice universitare, profesorii, formatorii, directorii de unități de învățământ, lucrătorii de tineret, antrenorii sportivi, personalul nedidactic și alți profesioniști din domeniu care participă la promovarea învățării;
(9)„cursant care urmează o educație și formare profesională” înseamnă orice persoană înscrisă într-un program de educație sau de formare profesională inițială sau continuă, la orice nivel, de la învățământul secundar până la învățământul postliceal, dar și orice persoană care a absolvit recent astfel de programe;
(10)„elev” înseamnă orice persoană care este înscrisă într-o instituție ce oferă învățământ general, la orice nivel, de la învățământul preșcolar și creșă la învățământul secundar superior, și pe care autoritățile naționale o consideră eligibilă pentru a participa la program, pe teritoriile lor respective;
(11)„învățare în rândul adulților” înseamnă orice formă de învățământ non-profesional pentru adulți, după etapa de educație inițială, indiferent dacă acesta are un caracter formal, non-formal sau informal;
(12)„țară terță neasociată la program” înseamnă o țară terță care nu participă pe deplin la program, dar ale cărei entități juridice pot beneficia în mod excepțional de program, în cazuri justificate corespunzător, în interesul Uniunii;
(13)„țară terță” înseamnă o țară care nu este stat membru;
(14)„parteneriat” înseamnă un acord între un grup de instituții și/sau de organizații în vederea desfășurării de activități și de proiecte comune;
(15)„masterat în cotutelă” înseamnă un program de studii integrat, oferit de cel puțin două instituții de învățământ superior, la absolvirea căruia se obține o diplomă unică eliberată și semnată în comun de către toate instituțiile participante și recunoscută oficial în țările în care sunt situate instituțiile participante;
(16)„internațional” se referă la orice acțiune care implică cel puțin o țară terță care nu este asociată la program;
(17)„cooperare virtuală” înseamnă orice formă de cooperare care utilizează instrumente ce țin de tehnologia informației și comunicațiilor;
(18)„instituție de învățământ superior” înseamnă orice tip de instituție de învățământ superior care, în conformitate cu legislația sau cu practica națională, oferă diplome recunoscute sau alte calificări de nivel terțiar recunoscute, indiferent de denumirea instituției, precum și orice alt tip de instituție de învățământ superior pe care autoritățile naționale o consideră eligibilă pentru a participa la program, pe teritoriile lor respective;
(19)„transnațional” se referă la orice acțiune care implică cel puțin două țări, care sunt fie state membre, fie țări terțe asociate la program;
(20)„activitate de participare a tinerilor” înseamnă o activitate extrașcolară efectuată de grupuri informale de tineri și/sau de organizații de tineret care se înscrie într-o abordare de învățare non-formală;
(21)„lucrător de tineret” înseamnă un profesionist sau un voluntar implicat în învățarea non-formală care îi sprijină pe tineri în dezvoltarea lor personală la nivel socio-educativ și profesional;
(22)„dialogul UE cu tinerii” înseamnă dialogul cu tinerii și cu organizațiile de tineret, care servește drept forum pentru o reflecție comună permanentă asupra priorităților, a punerii în aplicare și a monitorizării cooperării europene în domeniul tineretului;
(23)„țară terță asociată la program” înseamnă o țară terță care este parte la un acord cu Uniunea, în virtutea căruia poate participa la program, și care îndeplinește toate obligațiile prevăzute în prezentul regulament cu privire la statele membre;
(24)„entitate juridică” înseamnă orice persoană fizică sau persoană juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul legislației naționale, al legislației Uniunii sau al legislației internaționale, care are personalitate juridică și care poate, acționând în nume propriu, să exercite drepturi și să fie supusă unor obligații, sau o entitate fără personalitate juridică, în conformitate cu articolul [197 alineatul (2) litera (c)] din Regulamentul financiar;
(25)„persoane cu mai puține oportunități” înseamnă persoane care se confruntă cu obstacole din cauza cărora, din motive economice, sociale, culturale, geografice sau din motive de sănătate, întrucât provin dintr-un context de migrație sau din motive precum un handicap și dificultăți educaționale, nu pot avea acces efectiv la oportunități în cadrul programului;
(26)„autoritate națională” înseamnă autoritatea responsabilă, la nivel național, cu monitorizarea și supravegherea gestionării programului într-un stat membru sau într-o țară terță asociată la program;
(27)„agenție națională” înseamnă unul sau mai multe organisme dintr-un anumit stat membru sau dintr-o țară terță asociată la program, responsabile cu punerea în aplicare a programului la nivel național. Într-un stat membru sau într-o țară terță asociată la program pot exista mai multe agenții naționale.
Articolul 3
Obiectivele programului
1.Obiectivul general al programului este de a sprijini dezvoltarea educațională, profesională și personală a persoanelor din domeniul educației, formării, tineretului și sportului, atât în Europa, cât și în afara ei, contribuind astfel la o creștere economică durabilă, la crearea de locuri de muncă, la coeziune socială și la consolidarea identității europene. Astfel, programul este un instrument esențial pentru instituirea unui spațiu european al educației, pentru sprijinirea implementării cooperării strategice europene în domeniul educației și formării, cu agendele sectoriale aferente, pentru promovarea cooperării în domeniul politicii pentru tineret în cadrul strategiei pentru tineret a Uniunii pentru perioada 2019-2027 și pentru dezvoltarea dimensiunii europene a sportului.
2.Programul are următoarele obiective specifice:
(a)să promoveze mobilitatea de studiu, precum și cooperarea, incluziunea, excelența, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul educației și formării;
(b)să promoveze mobilitatea de studiu în scopul învățării non-formale și participarea activă a tinerilor, precum și cooperarea, incluziunea, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul tineretului
(c)și să promoveze mobilitatea de studiu a antrenorilor sportivi și a personalului, precum și cooperarea, incluziunea, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului.
3.Obiectivele programului se urmăresc prin următoarele trei acțiuni-cheie:
(a)mobilitatea de studiu („acțiunea-cheie 1”);
(b)cooperarea între organizații și instituții („acțiunea-cheie 2”) și
(c)sprijin pentru elaborarea de politici și pentru cooperare („acțiunea-cheie 3”).
Obiectivele se vor urmări și prin intermediul acțiunilor Jean Monnet, astfel cum se prevede la articolul 7.
Descrierea acțiunilor sprijinite în cadrul fiecărei acțiuni-cheie figurează în capitolele II (Educație și formare), III (Tineret) și IV (Sport).
CAPITOLUL II
EDUCAȚIE ȘI FORMARE
Articolul 4
Acțiunea-cheie 1
Mobilitatea de studiu
În domeniul educației și formării, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiuniicheie 1:
(a)mobilitatea studenților și a personalului din învățământul superior;
(b)mobilitatea cursanților și a personalului din instituțiile de educație și formare profesională;
(c)mobilitatea elevilor și a personalului din școli;
(d)mobilitatea personalului care se ocupă de educația adulților;
(e)oportunitățile de învățare a limbilor, inclusiv cele care sprijină activitățile de mobilitate.
Articolul 5
Acțiunea-cheie 2
Cooperarea între organizații și instituții
În domeniul educației și formării, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiuniicheie 2:
(a)parteneriate pentru cooperare și schimb de practici, inclusiv parteneriate la scară redusă menite să încurajeze un acces mai larg și mai incluziv la program;
(b)parteneriate pentru excelență, în special universități europene, centre de excelență profesională și programe de masterat în cotutelă;
(c)parteneriate pentru inovare menite să consolideze capacitatea de inovare a Europei;
(d)platforme și instrumente online în vederea unei cooperări virtuale, inclusiv servicii de asistență pentru eTwinning și pentru platforma electronică pentru învățarea în rândul adulților în Europa.
Articolul 6
Acțiunea-cheie 3
Sprijin pentru elaborarea de politici și pentru cooperare
În domeniul educației și formării, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiunii-cheie 3:
(a)elaborarea și punerea în aplicare a agendelor de politică generale și sectoriale ale Uniunii în domeniul educației și al formării, inclusiv cu sprijinul rețelei Eurydice sau al activităților altor organizații relevante;
(b)sprijinirea instrumentelor și a măsurilor Uniunii care promovează calitatea, transparența și recunoașterea competențelor, a aptitudinilor și a calificărilor;
(c)dialogul în materie de politică și cooperarea cu principalele părți interesate, inclusiv cu rețelele existente la nivelul Uniunii, cu organizațiile neguvernamentale europene și cu organizațiile internaționale din domeniul educației și formării;
(d)măsuri care să contribuie la o punere în aplicare calitativă și favorabilă incluziunii a programului;
(e)cooperarea cu alte instrumente ale Uniunii și furnizarea de sprijin altor politici ale Uniunii;
(f)activități de difuzare și de sensibilizare cu privire la rezultatele și prioritățile politicilor europene, precum și cu privire la program.
Articolul 7
Acțiunile Jean Monnet
Programul sprijină predarea, învățarea, cercetarea și dezbaterile cu privire la aspecte legate de integrarea europeană, prin intermediul următoarelor acțiuni:
(a)acțiunea Jean Monnet în domeniul învățământului superior;
(b)acțiunea Jean Monnet în alte domenii ale educației și formării;
(c)sprijinirea următoarelor instituții care urmăresc un obiectiv de interes european: Institutul Universitar European din Florența, inclusiv Școala de guvernanță transnațională a acestuia; Colegiul Europei (campusurile din Bruges și Natolin); Institutul European de Administrație Publică din Maastricht; Academia de Drept European din Trier; Agenția Europeană pentru Educație Specială și Incluzivă din Odense și Centrul Internațional de Formare Europeană din Nisa.
CAPITOLUL III
TINERET
Articolul 8
Acțiunea-cheie 1
Mobilitatea de studiu
În domeniul tineretului, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiunii-cheie 1:
(a)mobilitatea tinerilor;
(b)activitățile la care participă tinerii;
(c)activitățile DiscoverEU;
(d)mobilitatea lucrătorilor de tineret.
Articolul 9
Acțiunea-cheie 2
Cooperarea între organizații și instituții
În domeniul tineretului, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiunii-cheie 2:
(a)parteneriate pentru cooperare și schimb de practici, inclusiv parteneriate la scară redusă menite să încurajeze un acces mai larg și mai incluziv la program;
(b)parteneriate pentru inovare menite să consolideze capacitatea de inovare a Europei;
(c)platforme și instrumente online pentru cooperare virtuală.
Articolul 10
Acțiunea-cheie 3
Sprijin pentru elaborarea de politici și pentru cooperare
În domeniul tineretului, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiunii-cheie 3:
(a)elaborarea și punerea în aplicare a agendei de politică a Uniunii privind tineretul, cu sprijinul rețelei Wiki pentru tineret;
(b)instrumente și măsuri ale Uniunii care să promoveze calitatea, transparența și recunoașterea competențelor și a aptitudinilor, în special prin intermediul Youthpass;
(c)dialogul în materie de politică și cooperarea cu părțile interesate relevante, inclusiv cu rețelele existente la nivelul Uniunii, cu organizațiile neguvernamentale europene și cu organizațiile internaționale în domeniul tineretului, dialogul UE cu tinerii și sprijinirea Forumului European de Tineret;
(d)măsuri care să contribuie la o punere în aplicare calitativă și favorabilă incluziunii a programului;
(e)cooperarea cu alte instrumente ale Uniunii și furnizarea de sprijin altor politici ale Uniunii;
(f)activități de difuzare și de sensibilizare cu privire la rezultatele și prioritățile politicilor europene, precum și cu privire la program.
CAPITOLUL IV
SPORT
Articolul 11
Acțiunea-cheie 1
Mobilitatea de studiu
În domeniul sportului, programul sprijină, în cadrul acțiunii-cheie 1, mobilitatea personalului și a antrenorilor sportivi.
Articolul 12
Acțiunea-cheie 2
Cooperarea între organizații și instituții
În domeniul sportului, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiunii-cheie 2:
(a)parteneriate pentru cooperare și schimb de practici, inclusiv parteneriate la scară redusă menite să încurajeze un acces mai larg și mai incluziv la program;
(b)evenimente sportive organizate fără scop lucrativ care urmăresc dezvoltarea dimensiunii europene a sportului.
Articolul 13
Acțiunea-cheie 3
Sprijin pentru elaborarea de politici și pentru cooperare
În domeniul sportului, programul sprijină următoarele acțiuni în cadrul acțiunii-cheie 3:
(a)elaborarea și punerea în aplicare a agendei de politică a Uniunii privind sportul și activitatea fizică;
(b)dialogul în materie de politică și cooperarea cu părțile interesate relevante, inclusiv cu organizațiile neguvernamentale europene și cu organizațiile internaționale în domeniul sportului;
(c)activități de difuzare și de sensibilizare cu privire la rezultatele și prioritățile politicilor europene, precum și cu privire la program, inclusiv premii și recompense sportive.
CAPITOLUL V
DISPOZIȚII FINANCIARE
Articolul 14
Buget
1.Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2021-2027 este de 30 000 000 000 EUR în prețuri curente.
2.Programul se pune în aplicare conform următoarei repartizări orientative:
(a)24 940 000 000 EUR pentru acțiunile din domeniul educației și formării, din care:
(1)cel puțin 8 640 000 000 EUR ar trebui să se aloce pentru acțiunile din domeniul învățământului superior menționate la articolul 4 litera (a) și la articolul 5 litera (a);
(2)cel puțin 5 230 000 000 EUR pentru acțiunile din domeniul educației și formării profesionale menționate la articolul 4 litera (b) și la articolul 5 litera (a);
(3)cel puțin 3 790 000 000 EUR pentru acțiunile din domeniul educației școlare menționate la articolul 4 litera (c) și la articolul 5 litera (a);
(4)cel puțin 1 190 000 000 EUR pentru acțiunile din domeniul educației adulților menționate la articolul 4 litera (d) și la articolul 5 litera (a);
(5)450 000 000 EUR pentru acțiunile Jean Monnet menționate la articolul 7;
(b)3 100 000 000 EUR pentru acțiunile din domeniul tineretului menționate la articolele 8-10;
(c)550 000 000 EUR pentru acțiunile din domeniul sportului menționate la articolele 11-13 și
(d)cel puțin 960 000 000 EUR ca o contribuție la costurile de funcționare ale agențiilor naționale.
3.În plus față de pachetul financiar prevăzut la alineatul (1) și în vederea promovării dimensiunii internaționale a programului, în cadrul Regulamentului …/… [Instrumentul de vecinătate, dezvoltare și cooperare internațională] și al Regulamentului …/…[IPA III] se pune la dispoziție o contribuție financiară suplimentară pentru sprijinirea acțiunilor puse în aplicare și gestionate în conformitate cu prezentul regulament. Această contribuție este finanțată în conformitate cu regulamentele de instituire a instrumentelor respective.
4.Suma menționată la alineatul (1) poate fi utilizată pentru asistență tehnică și administrativă în punerea în aplicare a programului, de exemplu pentru activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, inclusiv sistemele corporative de tehnologie a informației.
5.Fără a se aduce atingere Regulamentului financiar, cheltuielile aferente acțiunilor care rezultă din proiectele incluse în primul program de lucru pot fi eligibile începând cu 1 ianuarie 2021.
6.Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi, la cererea acestora, transferate către program. Comisia implementează aceste resurse direct, în conformitate cu [articolul 62 alineatul (1) litera (a)] din Regulamentul financiar, sau indirect, în conformitate cu același articol [litera (c)]. Dacă este posibil, resursele respective sunt utilizate în beneficiul statului membru în cauză.
Articolul 15
Forme de finanțare din partea UE și metode de punere în aplicare
1.Programul se pune în aplicare, în mod coerent, prin gestiune directă, în conformitate cu Regulamentul financiar, sau prin gestiune indirectă, cu organismele menționate la articolul [61 alineatul (1) litera (c)] din Regulamentul financiar.
2.Programul poate oferi finanțare sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, în special granturi, premii și achiziții publice.
3.Contribuțiile la un mecanism de asigurare reciprocă pot acoperi riscul asociat cu recuperarea fondurilor datorate de către destinatari și sunt considerate o garanție suficientă în temeiul Regulamentului financiar. Se aplică dispozițiile prevăzute la [articolul X din] Regulamentul X [care succede Regulamentului privind Fondul de garantare].
CAPITOLUL VI
PARTICIPAREA LA PROGRAM
Articolul 16
Țări terțe asociate la program
1.Programul este deschis participării următoarelor țări terțe:
(a)membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai Spațiului Economic European (SEE), în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European;
(b)țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și cu termenele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;
(c)țările cărora li se aplică politica europeană de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu termenele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;
(d)alte țări terțe, în conformitate cu condițiile prevăzute de un acord specific referitor la participarea unei țări terțe la orice program al Uniunii, cu condiția ca acordul:
–să asigure un echilibru adecvat între contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la programele Uniunii;
–să stabilească condițiile de participare la programe, inclusiv calculul contribuțiilor financiare la programe individuale și costurile administrative ale acestora. Aceste contribuții constituie venituri alocate în conformitate cu articolul [21 alineatul (5)] din Regulamentul financiar;
–să nu confere țării terțe o competență decizională cu privire la program;
–să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare.
2.Țările menționate la alineatul (1) iau pe deplin parte la program numai în măsura în care îndeplinesc toate obligațiile impuse de prezentul regulament statelor membre.
Articolul 17
Țări terțe neasociate la program
În ceea ce privește acțiunile prevăzute la articolele 4-6 la articolul 7 literele (a) și (b) și la articolele 8-10, 12 și 13, programul poate fi deschis participării următoarelor țări terțe:
(a)țările terțe menționate la articolul 16 care nu îndeplinesc condiția stabilită la articolul respectiv alineatul (2);
(b)orice altă țară terță.
Articolul 18
Normele aplicabile gestiunii directe și indirecte
1.Programul este deschis persoanelor juridice publice și private care își desfășoară activitatea în domeniile educației, formării, tineretului și sportului.
2.Atunci când pun în aplicare programul, inclusiv atunci când selectează participanții și atribuie granturi, Comisia și statele membre se asigură că se depun eforturi pentru promovarea incluziunii sociale și pentru îmbunătățirea informării persoanelor cu mai puține oportunități.
3.Pentru selecții atât în cadrul gestiunii directe, cât și al gestiunii indirecte, comitetul de evaluare menționat la articolul [145 alineatul (3) a treia liniuță] din Regulamentul financiar poate fi compus din experți externi.
4.Entitățile publice, precum și instituțiile și organizațiile din domeniile educației, formării, tineretului și sportului ale căror venituri anuale provin, în ultimii doi ani, în proporție de peste 50 % din surse publice sunt considerate ca având capacitatea financiară, profesională și administrativă necesară pentru a desfășura activități în cadrul programului. Ele nu au obligația să prezinte documente suplimentare pentru a demonstra această capacitate.
5.Pentru a îmbunătăți accesul persoanelor cu mai puține oportunități și pentru a asigura punerea în aplicare fără probleme a programului, Comisia poate ajusta sau poate autoriza agențiile naționale prevăzute la articolul 23 să ajusteze, pe baza unor criterii obiective, granturile acordate pentru sprijinirea acțiunilor de mobilitate din cadrul programului.
6.Comisia poate lansa cereri comune cu țările terțe neasociate la program sau cu organizațiile și agențiile acestora pentru a finanța proiecte pe baza coordonării fondurilor. Proiectele pot fi evaluate și selectate prin proceduri comune de evaluare și selecție care urmează a fi convenite de către organizațiile sau agențiile de finanțare implicate, în conformitate cu principiile stabilite în Regulamentul financiar.
CAPITOLUL VII
PROGRAMARE, MONITORIZARE ȘI EVALUARE
Articolul 19
Programul de lucru
Programul este pus în aplicare prin programele de lucru menționate la articolul [108] din Regulamentul financiar. În plus, programul de lucru precizează suma aproximativă alocată fiecărei acțiuni în parte și modul în care se distribuie fondurile între statele membre și țările terțe asociate la program pentru acțiunile care urmează să fie gestionate prin intermediul agenției naționale. Programul de lucru este adoptat de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 31.
Articolul 20
Monitorizare și raportare
1.În anexă sunt enumerați indicatori pentru raportările privind progresele înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor generale și specifice prevăzute la articolul 3.
2.În vederea unei evaluări eficace a realizării obiectivelor programului, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a modifica anexa cu scopul de a revizui sau de a completa indicatorii, acolo unde se consideră necesar, și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind crearea unui cadru de monitorizare și de evaluare.
3.Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea punerii în aplicare a programului și evaluarea acestuia sunt colectate în mod eficient, eficace, la timp și la nivelul adecvat de detaliere de către beneficiarii de fonduri ale Uniunii în sensul articolului [2 alineatul (5)] din Regulamentul financiar. În acest scop, beneficiarilor de fonduri ale Uniunii și statelor membre li se vor impune cerințe de raportare proporționale.
Articolul 21
Evaluare
1.Evaluările se efectuează în timp util pentru a putea contribui la procesul de luare a deciziilor.
2.Evaluarea intermediară a programului se realizează imediat ce sunt disponibile suficiente informații cu privire la punerea în aplicare a acestuia, dar nu mai târziu de patru ani de la începerea punerii în aplicare a programului. De asemenea, evaluarea respectivă este însoțită de o evaluare finală a programului precedent.
3.Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute în capitolul IX și obligațiilor agențiilor naționale, astfel cum se menționează la articolul 24, statele membre prezintă Comisiei, până la 30 aprilie 2024, un raport cu privire la punerea în aplicare și impactul programului pe teritoriile lor respective.
4.La finalul punerii în aplicare a programului, dar nu mai târziu de patru ani de la sfârșitul perioadei indicate la articolul 1, Comisia efectuează o evaluare finală a programului.
5.Comisia comunică concluziile evaluărilor, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
CAPITOLUL VIII
INFORMARE, COMUNICARE ȘI DIFUZARE
Articolul 22
Informare, comunicare și difuzare
1.Agențiile naționale menționate la articolul 24 elaborează o strategie coerentă în privința comunicării, difuzării și exploatării eficace a rezultatelor activităților sprijinite în cadrul acțiunilor pe care le gestionează în cadrul programului, sprijină Comisia referitor la sarcina sa generală de a difuza informații cu privire la program și rezultatele sale, inclusiv informații cu privire la acțiuni și activități gestionate la nivel național și la nivelul Uniunii și cu privire la rezultatele acestora, și informează grupurile-țintă relevante referitor la acțiunile și activitățile întreprinse în țara lor.
2.Destinatarii fondurilor Uniunii recunosc originea și asigură vizibilitatea finanțării Uniunii, în special în cazul promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, oferind informații coerente, concrete și proporționale adresate unor categorii de public diverse, printre care mass-media și publicul larg.
3.Entitățile juridice din cadrul sectoarelor acoperite de program utilizează marca „Erasmus” în acțiunile de comunicare și de difuzare a informațiilor referitoare la program.
4.Comisia implementează acțiuni de informare și comunicare privind programul, acțiunile și rezultatele sale. Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prevăzute la articolul 3.
CAPITOLUL IX
SISTEMUL DE GESTIUNE ȘI DE AUDIT
Articolul 23
Autoritatea națională
1.Până la [...], statele membre informează Comisia, printr-o notificare oficială transmisă de către reprezentanța lor permanentă, cu privire la persoana (persoanele) autorizată (autorizate) legal să acționeze în numele lor în calitate de „autoritate națională”, în sensul prezentului regulament. În cazul înlocuirii autorității naționale în cursul derulării programului, statul membru în cauză notifică acest lucru imediat Comisiei, în conformitate cu aceeași procedură.
2.Statele membre iau toate măsurile necesare și corespunzătoare pentru a înlătura orice obstacol juridic și administrativ din calea bunei funcționări a programului, inclusiv, atunci când este posibil, măsuri vizând rezolvarea problemelor care creează dificultăți la obținerea vizelor.
3.Până la [...], autoritatea națională desemnează una sau mai multe agenții naționale. În cazul în care există mai mult de o agenție națională, statele membre instituie un mecanism adecvat de coordonare a gestionării punerii în aplicare a programului la nivel național, în special în scopul de a asigura o implementare coerentă și eficientă din punctul de vedere al costurilor și de a stabili contacte efective cu Comisia în această privință, precum și de a facilita un posibil transfer de fonduri între agenții, asigurând astfel flexibilitate și o mai bună utilizare a fondurilor alocate statelor membre. Fiecare stat membru decide modul în care organizează relația dintre autoritatea națională și agenția națională, inclusiv sarcini precum stabilirea programului de lucru al agenției naționale.
Autoritatea națională transmite Comisiei o evaluare ex ante corespunzătoare a conformității care arată dacă agenția națională respectă articolul [58 alineatul (1)] litera (c) punctele (v) și (vi) și articolul [60 alineatele (1), (2) și (3)] din Regulamentul financiar, precum și cerințele Uniunii privind standardele de control intern pentru agențiile naționale și normele de gestionare a fondurilor programului pentru sprijinul sub formă de granturi.
4.Autoritatea națională desemnează un organism de audit independent, astfel cum se menționează la articolul 26.
5.Autoritatea națională își fundamentează evaluarea ex ante a conformității pe propriile controale și audituri și/sau pe controalele și auditurile efectuate de organismul de audit independent menționat la articolul 26. În cazul în care agenția națională desemnată pentru program este aceeași cu agenția națională desemnată pentru programul precedent, domeniul de aplicare a evaluării ex ante a conformității se limitează la cerințele noi și specifice programului.
6.În cazul în care Comisia respinge desemnarea agenției naționale în urma efectuării unei examinări a evaluării ex ante a conformității sau dacă agenția națională nu respectă cerințele minime stabilite de Comisie, autoritatea națională se asigură că sunt întreprinse măsuri de remediere necesare pentru ca agenția națională să respecte cerințele minime sau desemnează un alt organism ca agenție națională.
7.Autoritatea națională monitorizează și supervizează gestionarea programului la nivel național. Aceasta informează și consultă Comisia în timp util înainte de luarea oricărei decizii care poate avea un impact semnificativ asupra gestionării programului, în special în ceea ce privește propria agenție națională.
8.Autoritatea națională oferă cofinanțare adecvată pentru funcționarea agenției sale naționale pentru a se asigura că programul este gestionat cu respectarea normelor aplicabile ale Uniunii.
9.Pe baza declarației anuale privind gestionarea a agenției naționale, a avizului de audit independent cu privire la aceasta și a analizei Comisiei privind conformitatea și performanța agenției naționale, autoritatea națională informează Comisia, în fiecare an, cu privire la activitățile sale de monitorizare și supervizare a programului.
10.Autoritatea națională își asumă responsabilitatea pentru gestionarea corectă a fondurilor Uniunii transferate de Comisie către agenția națională în cadrul programului.
11.În caz de nereguli, neglijență sau fraudă care pot fi imputate agenției naționale ori în cazul unor lacune grave sau al unor rezultate insuficiente din partea agenției naționale, atunci când această situație duce la reclamații depuse de Comisie împotriva agenției naționale, autoritatea națională este răspunzătoare să ramburseze Comisiei fondurile nerecuperate.
12.În circumstanțele menționate la alineatul (11), autoritatea națională poate revoca mandatul agenției naționale, fie din proprie inițiativă, fie la solicitarea Comisiei. În cazul în care autoritatea națională dorește să revoce acel mandat din orice alt motiv justificat, aceasta notifică revocarea respectivă Comisiei cu cel puțin șase luni înaintea datei prevăzute pentru încetarea mandatului agenției naționale. Într-un asemenea caz, autoritatea națională și Comisia convin formal asupra unor măsuri de tranziție specifice și planificate în timp.
13.În caz de revocare, autoritatea națională desfășoară controalele necesare privind fondurile Uniunii încredințate agenției naționale al cărei mandat a fost revocat și asigură un transfer fără probleme, către noua agenție națională, al acestor fonduri, precum și al tuturor documentelor și instrumentelor de gestionare necesare pentru gestionarea programului. Autoritatea națională furnizează agenției naționale al cărei mandat a fost revocat sprijinul financiar necesar pentru a continua îndeplinirea obligațiilor sale contractuale față de beneficiarii programului și față de Comisie până la transferul acestor obligații către o nouă agenție națională.
14.În cazul în care Comisia solicită acest lucru, autoritatea națională desemnează instituțiile sau organizațiile ori tipurile de instituții și organizații care sunt considerate eligibile să participe la acțiuni specifice ale programului în teritoriile lor respective.
Articolul 24
Agenția națională
1.Agenția națională:
(a)are personalitate juridică sau este parte a unei entități care are personalitate juridică și este reglementată de legislația statului membru în cauză; un minister nu poate fi desemnat ca agenție națională;
(b)dispune de capacitate adecvată de gestionare, de personal și infrastructură adecvate ca să își îndeplinească sarcinile în mod satisfăcător, asigurând o gestionare eficientă și eficace a programului și buna gestiune financiară a fondurilor Uniunii;
(c)dispune de mijloace operaționale și juridice pentru a aplica normele privind gestionarea administrativă, contractuală și financiară stabilite la nivelul Uniunii;
(d)oferă garanții financiare adecvate, care sunt emise de preferință de către o autoritate publică și care corespund nivelului fondurilor Uniunii pe care i se solicită să le gestioneze;
(e)este desemnată pentru durata programului.
2.Agenția națională este responsabilă cu gestionarea tuturor etapelor din ciclul de viață al acțiunilor descrise în programul de lucru menționat la articolul [19], în conformitate cu [articolul 58 alineatul (1) litera (c) punctele (v) și (vi)] din Regulamentul financiar.
3.Agenția națională acordă beneficiarilor sprijin sub formă de granturi în sensul articolului [2 alineatul (5)] din Regulamentul financiar, prin intermediul unui acord de grant, astfel cum este specificat de către Comisie pentru acțiunea programului în cauză.
4.Agenția națională prezintă, în fiecare an, un raport Comisiei și propriei autorități naționale, în conformitate cu articolul [60 alineatul (5)] din Regulamentul financiar. Agenția națională este responsabilă cu punerea în aplicare a observațiilor emise de Comisie în urma propriei analize a declarației anuale privind gestionarea, precum și a avizului de audit independent cu privire la aceasta.
5.Agenția națională nu poate delega unui terț nicio sarcină care îi este conferită privind punerea în aplicare a programului sau execuția bugetului, fără autorizare scrisă prealabilă din partea autorității naționale și a Comisiei. Agenția națională își păstrează răspunderea exclusivă pentru orice sarcină delegată către un terț.
6.În cazul în care mandatul unei agenții naționale este revocat, agenția națională respectivă rămâne responsabilă din punct de vedere juridic de îndeplinirea obligațiilor sale contractuale față de beneficiarii programului și față de Comisie până la transferul acestor obligații către o nouă agenție națională.
7.Agenția națională este responsabilă cu gestionarea și încheierea acordurilor financiare cu privire la programul precedent care vor fi încă deschise la începutul programului.
Articolul 25
Comisia Europeană
1.Pe baza cerințelor privind conformitatea pentru agențiile naționale menționate la articolul 23 alineatul (3), Comisia revizuiește sistemele naționale de gestionare și control, în special pe baza evaluării ex ante a conformității furnizate acesteia de către autoritatea națională, a declarației anuale privind gestionarea a agenției naționale și a avizului organismului de audit independent cu privire la aceasta, ținând seama în mod corespunzător de informațiile anuale din partea autorității naționale privind activitățile sale de monitorizare și supervizare a programului.
2.În termen de două luni de la primirea evaluării ex ante a conformității din partea autorității naționale, astfel cum se menționează la articolul 23 alineatul (3), Comisia acceptă, acceptă condiționat sau respinge desemnarea agenției naționale. Comisia nu se angajează într-o relație contractuală cu agenția națională înainte de acceptarea evaluării ex ante a conformității. În cazul unei acceptări condiționate, Comisia poate aplica măsuri de precauție proporționale în raportul său contractual cu agenția națională.
3.Comisia pune la dispoziția agenției naționale, în fiecare an, următoarele fonduri ale programului:
(a)fonduri pentru sprijin sub formă de granturi în statul membru respectiv pentru acțiunile programului, a căror gestionare este încredințată agenției naționale;
(b)o contribuție financiară în sprijinul sarcinilor de gestionare a programului exercitate de agenția națională, care este stabilită pe baza cuantumului fondurilor Uniunii pentru sprijinul sub formă de granturi pus la dispoziția agenției naționale;
(c)dacă este cazul, fonduri suplimentare pentru măsurile adoptate în temeiul articolului 6 litera (d) și a articolului 10 litera (d).
4.Comisia stabilește cerințele pentru programul de lucru al agenției naționale. Comisia nu pune la dispoziția agenției naționale fonduri ale programului decât după ce a aprobat oficial programul de lucru al agenției naționale.
5.După evaluarea declarației anuale privind gestionarea și a avizului organismului de audit independent cu privire la aceasta, Comisia adresează avizul și observațiile sale cu privire la acest subiect agenției naționale și autorității naționale.
6.În cazul în care Comisia nu poate accepta declarația anuală privind gestionarea sau avizul de audit independent cu privire la aceasta ori în cazul unei implementări nesatisfăcătoare a observațiilor Comisiei de către agenția națională, Comisia poate pune în aplicare orice măsură de precauție și corectivă necesară pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii în conformitate cu articolul [60 alineatul (4)] din Regulamentul financiar.
7.Pentru a asigura o punere în aplicare coerentă a programului în toate statele membre și în toate țările terțe menționate la articolul 17, se organizează întâlniri periodice cu rețeaua agențiilor naționale.
Articolul 26
Organismul de audit independent
1.Organismul de audit independent emite un aviz de audit referitor la declarația anuală privind gestionarea menționată la articolul [60 alineatul (5)] din Regulamentul financiar. Aceasta constituie baza asigurării globale în temeiul articolului [123] din Regulamentul financiar.
2.Organismul de audit independent:
(a)are competențele profesionale necesare pentru desfășurarea auditurilor din sectorul public;
(b)garantează că auditurile sale iau în considerare standardele de audit acceptate pe plan internațional;
(c)nu este în situația unui conflict de interese cu privire la entitatea juridică din care face parte agenția națională. În special, organismul este independent din punct de vedere al funcționării, în raport cu entitatea juridică din care face parte agenția națională.
3.Organismul de audit independent furnizează Comisiei și reprezentanților săi, precum și Curții de Conturi acces deplin la toate documentele și rapoartele în sprijinul avizului de audit pe care îl emite referitor la declarația anuală privind gestionarea a agenției naționale.
CAPITOLUL X
SISTEMUL DE CONTROL
Articolul 27
Principiile sistemului de control
1.La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare menite să asigure protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin efectuarea de controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin aplicarea de sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.
2.Comisia este responsabilă de controalele de supervizare cu privire la acțiunile și activitățile programului gestionate de agențiile naționale. Ea stabilește cerințele minime pentru controalele efectuate de agenția națională și de organismul de audit independent.
3.Agenția națională este responsabilă de controalele primare ale beneficiarilor de granturi pentru acțiunile programului menționate la articolul 24 alineatul (2). Aceste controale oferă o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că granturile acordate sunt utilizate în conformitate cu destinația lor și cu normele aplicabile ale Uniunii.
4.În ceea ce privește fondurile programului transferate către agențiile naționale, Comisia asigură coordonarea adecvată a controalelor sale cu autoritățile naționale și cu agențiile naționale, pe baza principiului auditului unic și în urma unei analize bazate pe riscuri. Prezenta dispoziție nu se aplică investigațiilor efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF).
Articolul 28
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
În cazul în care o țară terță participă la program în baza unei decizii adoptate în temeiul unui acord internațional sau în temeiul oricărui alt instrument juridic, țara terță acordă drepturile și accesul necesar pentru ca ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi Europeană să își exercite în mod exhaustiv competențele care le revin. În cazul Oficiului European de Luptă Antifraudă, astfel de drepturi includ dreptul de a efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013.
CAPITOLUL XI
COMPLEMENTARITATE
Articolul 29
Complementaritatea cu alte politici, programe și fonduri ale Uniunii
1.Programul este pus în aplicare astfel încât să se asigure coerența sa globală și complementaritatea cu alte politici, programe și fonduri relevante ale Uniunii, în special cu cele referitoare la educație și formare, cultură și mass-media, tineret și solidaritate, ocuparea forței de muncă și incluziune socială, cercetare și inovare, industrie și întreprinderi, politica digitală, agricultură și dezvoltare rurală, mediu și schimbări climatice, coeziune, politica regională, migrație, securitate și cooperare internațională și dezvoltare.
2.O acțiune care a beneficiat de o contribuție în cadrul programului poate primi o contribuție și din partea oricărui alt program al Uniunii, cu condiția ca aceste contribuții să nu acopere aceleași costuri.
3.În cazul în care programul și fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) menționate la articolul 1 din Regulamentul (UE) XX [RDC] sprijină financiar în comun aceeași acțiune, aceasta este pusă în aplicare în conformitate cu normele stabilite în prezentul regulament, inclusiv cu normele privind recuperarea sumelor plătite în mod nejustificat.
4.Acțiunile eligibile în cadrul programului care au fost evaluate în cursul unei cereri de propuneri lansate în temeiul programului și care respectă cerințele minime de calitate din cererea de propuneri respectivă, dar care nu sunt finanțate din cauza constrângerilor bugetare, pot fi selectate pentru a beneficia de finanțare din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI). În acest caz, se aplică ratele de cofinanțare și normele de eligibilitate care se bazează pe prezentul regulament. Aceste acțiuni sunt puse în aplicare de autoritatea de management menționată la articolul [65] din Regulamentul (UE) XX [RDC], în conformitate cu normele stabilite în respectivul regulament și în regulamentele specifice fondurilor, inclusiv cu normele privind corecțiile financiare.
CAPITOLUL XII
DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE
Articolul 30
Exercitarea delegării de competențe
1.Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în condițiile prevăzute la prezentul articol.
2.Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 20 se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2028.
3.Delegarea de competențe prevăzută la articolul 20 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectiva. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.
4.Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia se consultă cu experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.
5.De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
6.Un act delegat adoptat în temeiul articolului 20 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a ridicat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înaintea expirării termenului respectiv, ambele instituții au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se amână cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 31
Procedura comitetului
1.Comisia este asistată de un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.Comitetul se poate reuni în formațiuni specifice pentru a se ocupa de aspecte sectoriale. Dacă este cazul, în conformitate cu regulamentul său de procedură și pe bază ad-hoc, experți externi, inclusiv reprezentanți ai partenerilor sociali, pot fi invitați să participe la reuniunile sale în calitate de observatori.
3.În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 32
Abrogare
Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021.
Articolul 33
Dispoziții tranzitorii
1.Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor inițiate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, care continuă să se aplice acțiunilor în cauză până la încheierea lor.
2.Pachetul financiar pentru program poate include, de asemenea, cheltuieli de asistență tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția de la program și măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1288/2013.
3.Prin derogare de la articolul [130 alineatul (2)] al Regulamentului financiar și în cazuri justificate în mod corespunzător, Comisia poate considera ca fiind eligibile pentru finanțare începând cu 1 ianuarie 2021 costurile legate în mod direct de punerea în aplicare a activităților care beneficiază de sprijin și care au fost întreprinse în primele șase luni ale anului 2021, chiar dacă acestea au fost întreprinse de către beneficiar înainte de depunerea cererii de grant.
4.Dacă este necesar, pot fi introduse în buget credite pentru perioada de după 2027, pentru a acoperi cheltuielile prevăzute la articolul 14 alineatul (5) și pentru a permite gestionarea acțiunilor și a activităților nefinalizate până la [31 decembrie 2027].
5.Statele membre asigură la nivel național tranziția fără probleme de la acțiunile derulate în contextul programului Erasmus+ (2014-2020) la cele care urmează să fie puse în aplicare în cadrul acestui program.
Articolul 34
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a [...] [douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,
Pentru Consiliu,
Președintele
Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.Denumirea propunerii/inițiativei
1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză (clusterul de programe)
1.3.Tipul propunerii/inițiativei
1.4.Motivele propunerii/inițiativei
1.5.Durata și impactul financiar
1.6.Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)
2.MĂSURI DE GESTIUNE
2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare
2.2.Sistemul de gestiune și de control
2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.Contribuția terților
3.3.Impactul estimat asupra veniturilor
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.Denumirea propunerii/inițiativei
Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Erasmus”: programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013
1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză (clusterul de programe)
7. Investiții în oameni, în coeziunea socială și în valori
1.3.Propunerea/inițiativa se referă la:
☑ o acțiune nouă
◻ o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare
◻ prelungirea unei acțiuni existente
◻ o fuziune sau o redirecționare a uneia sau mai multor acțiuni către o altă/o nouă acțiune
1.4.Motivele propunerii/inițiativei
1.4.1.Cerința (cerințele) de îndeplinit pe termen scurt sau lung, inclusiv un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a inițiativei
Pe termen scurt și pe termen lung, programul urmărește să sprijine oportunitățile de mobilitate de studiu care contribuie la dezvoltarea personală, educațională, civică și profesională a persoanelor. Programul va sprijini, de asemenea, cooperarea dintre părțile interesate la nivel organizațional și la nivel de politici, cu scopul de a promova incluziunea, excelența, creativitatea și inovarea în domeniile educației, formării, tineretului și sportului.
Sub rezerva intrării în vigoare a actului de bază, se intenționează ca programul să fie pus în aplicare începând cu 1 ianuarie 2021, pentru o durată de șapte ani.
1.4.2.Valoarea adăugată a implicării UE
Deși statele membre rămân în continuare responsabile pentru conținutul și organizarea propriilor politici în domeniile vizate, acest program urmărește să stimuleze mobilitatea transnațională și internațională și proiectele de cooperare și să sprijine totodată dezvoltarea politicilor având o dimensiune europeană.
Obiectivele prezentei inițiative nu pot fi realizate în mod adecvat și satisfăcător de către statele membre, având în vedere caracterul transnațional, volumul ridicat și ampla acoperire geografică a activităților de mobilitate de studiu și de cooperare finanțate, efectele acestora asupra accesului la mobilitatea de studiu și, în general, asupra integrării la nivelul Uniunii, precum și consolidarea dimensiunii internaționale. După cum s-a demonstrat în evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+, inițiativele solitare ale instituțiilor de învățământ sau ale statelor membre, deși considerate eficiente și benefice la nivel național, nu au o amploare și un volum suficient și nu reușesc să aibă un efect la nivel european. Acțiunile Uniunii permit consolidarea masei critice și abordarea provocărilor paneuropene în domeniile în cauză. În ceea ce privește domeniul de aplicare, acoperirea cumulată a acțiunilor întreprinse de fiecare țară și a acțiunilor transsectoriale rămâne limitată în comparație cu actualul program Erasmus+.
În evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ s-a constatat că, în absența programului, mobilitatea de studii și a personalului, precum și cooperarea europeană în sectoarele acoperite de program ar fi reduse în mod substanțial. Principala valoare adăugată a Uniunii în ceea ce privește activitățile de cooperare, astfel cum s-a subliniat în evaluare, constă în avantaje privind calitatea, inovarea, profesionalizarea și internaționalizarea pentru organizațiile implicate, precum și în niveluri sporite de cooperare transsectorială și în îmbunătățirea echilibrului geografic, țările mici și țările din Europa Centrală și de Est fiind mai bine integrate. De asemenea, evaluarea a arătat că programul construiește în mod activ o atitudine pozitivă față de Uniunea Europeană și contribuie la dezvoltarea identității europene, în mod transversal, la nivelul tuturor activităților finanțate. De asemenea, evaluarea a subliniat beneficiile extinderii activităților care vizează în mod specific o mai bună cunoaștere și înțelegere a Uniunii Europene, în special de către tineri, elevi și cursanții care urmează o educație și o formare profesională.
Valoarea adăugată a Uniunii decurge și din efectul cumulat al activităților programului de a stimula cunoștințele specializate ale Europei, în special în anumite sectoare-cheie ale viitorului, consolidând competitivitatea și capacitatea de inovare a Uniunii. Dimensiunea transnațională și internațională a activităților sprijinite cultivă talentele și dezvoltă conexiuni în sectoare care necesită un grad ridicat de internaționalizare. Programul va contribui la creșterea volumului de profesioniști calificați, care au beneficiat de o experiență internațională și și-au îmbogățit competențele tehnice și transversale. Valoarea adăugată a Uniunii va consta în formarea următoarei generații de cetățeni europeni creativi și inovatori și în contribuția la crearea unei veritabile mentalități europene. Dimensiunea europeană transnațională va dezvolta conexiuni în sectoare care necesită un grad ridicat de internaționalizare. Sprijinirea inovării la nivelul Uniunii ar favoriza totodată interacțiunea pozitivă dintre țări, de natură să ajute statele membre să avanseze în același ritm în ceea ce privește modernizarea și inovarea sistemelor și politicilor lor. Programul va contribui, de asemenea, atât direct, cât și indirect, la valorificarea oportunităților și la abordarea provocărilor cu care se confruntă în prezent organizațiile și instituțiile, precum și sistemele și politicile care răspund nevoii de dezvoltare personală, socio-educațională și profesională a cetățenilor, asigurându-le acestora educație, formare și activități sportive de înaltă calitate, inovatoare și favorabile incluziunii. Acest program va include, de asemenea, o acțiune care este concepută special pentru a se lărgi accesul la program al actorilor de dimensiuni mai mici și care va sprijini formatele flexibile (în general activitățile transnaționale și, în cazuri excepționale, activitățile la nivel național cu o puternică dimensiune europeană, cum ar fi activitățile care vizează o anumită temă sau prioritate de politică europeană). Acest lucru le va permite organizațiilor cu capacitate organizatorică mai scăzută și participanților care au mai puțină experiență sau nu au deloc experiență în cooperarea transnațională, cum ar fi organizațiile locale și noii veniți, să aibă o primă experiență în ceea ce privește accesarea fondurilor Uniunii și dobândirea de cunoștințe în vederea unor viitoare activități de cooperare transnațională.
1.4.3.Învățăminte desprinse din experiențe anterioare similare
Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+
, finalizată recent, a analizat progresele înregistrate în punerea în aplicare a programului Erasmus+ în perioada 2014-2016 în toate țările participante și a examinat totodată impactul pe termen lung al celor șapte programe precedente pentru perioada 2007-2013 (evaluarea ex-post), inclusiv în țările partenere. Evaluarea a constatat că programul Erasmus+ și programele sale precedente au demonstrat o puternică relevanță, eficacitate și eficiență. În ansamblu, programul este foarte apreciat de către o gamă largă de părți interesate, precum și de publicul larg, beneficiind de un nume de marcă puternic, recunoscut cu mult în afara grupului de beneficiari direcți și perceput ca o acțiune emblematică a Uniunii. Evaluarea la jumătatea perioadei a găsit, de asemenea, dovezi că programul contribuie la sporirea coeziunii Uniunii și că este eficace în stimularea inovării în rândul organizațiilor care participă la program. Erasmus+ s-a dovedit, de asemenea, important pentru dimensiunea globală a Uniunii, în special prin facilitarea cooperării dintre Europa și țările partenere.
Au fost obținute probe solide cu privire la eficacitatea programului la diferite niveluri, și anume la nivelul tinerilor și al personalului care beneficiază de program, precum și la nivelul organizațiilor și sistemelor. Programul și-a demonstrat capacitatea de a se extinde și de a se adapta la noi grupuri-țintă și de a-și îmbunătăți continuu mecanismele sale de funcționare. Erasmus+ a redus parțial sarcina administrativă pentru părțile interesate și beneficiari – de exemplu, prin îmbunătățirea digitalizării și introducerea unor proceduri accelerate de selecție în vederea acordării granturilor. Reducerea sarcinii administrative a îmbunătățit performanțele nefinanciare ale proiectelor sprijinite, deoarece beneficiarii au putut să se concentreze mai mult asupra conținutului proiectelor lor. Evaluarea a stabilit, de asemenea, că restructurarea programelor precedente într-un program unic integrat a consolidat coerența în ceea ce privește alinierea dintre tipurile de acțiuni finanțate și logica de intervenție a programului, a îmbunătățit eficiența și a simplificat structura programului în funcție de trei acțiuni-cheie. Părțile interesate pledează în favoarea stabilității sau a unor evoluții progresive în viitor.
Evaluarea a recomandat ca în cadrul viitorului program:
- să se promoveze incluziunea grupurilor vulnerabile (atât pentru persoane fizice, cât și pentru organizații) și să se asigure un acces mai larg la program, în special pentru persoanele cu mai puține oportunități;
- să se optimizeze acțiunile menite să stimuleze inovarea, ceea ce va contribui la reducerea decalajului de abilități și competențe;
- să se facă o mai bună prioritizare și să se investească în mod strategic în sectoarele cu cel mai mare potențial de performanță - școli, educație și formare profesională, tineret;
- să se maximizeze relevanța și impactul învățării în rândul adulților, al acțiunilor Jean Monnet și al acțiunilor sportive;
- să se consolideze conștiința europeană prin intensificarea măsurilor menite să promoveze înțelegerea integrării europene și sentimentul de apartenență la Europa;
- să se extindă oportunitățile internaționale și dimensiunea globală a programului;
- să se simplifice și mai mult normele și procedurile administrative ale programului, inclusiv cu privire la acțiunile internaționale, instrumentele online optimizate și reducerea cantității de informații solicitate de la participanți și beneficiari;
- să se consolideze și dezvolte noi sinergii cu alte instrumente și politici ale Uniunii;
- să se asigure o mai mare implicare a factorilor de decizie politică în elaborarea și implementarea cererilor de propuneri.
1.4.4.Compatibilitatea și posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare
Programul este unul dintre instrumentele de finanțare prevăzute în cadrul financiar multianual 2021-2027, care vizează investiția în oameni, în coeziunea socială și în valori. Programul va fi coerent și complementar cu alte instrumente ale Uniunii, în special cu instrumentele de cooperare externă, cu fondurile structurale și de investiții europene, cu Fondul social european+ și cu Fondul european de dezvoltare regională. Programul va urmări, de asemenea, obținerea de sinergii cu Fondul pentru azil și migrație și cu Fondul pentru securitate internă. Există, de asemenea, posibile complementarități importante între obiectivele și intervențiile programului și viitorul program Drepturi și valori. Programul va fi în concordanță cu viitorul program Europa creativă și constituie o completare importantă a acestuia. În domeniul tineretului, programul va trebui, de asemenea, să fie în concordanță cu Corpul european de solidaritate și să îl completeze, oferind diferite tipuri de activități. În domeniul competențelor digitale, programul Europa digitală va completa abordarea largă a programului Erasmus + cu privire la competențe, prin sprijinirea dezvoltării și dobândirii de competențe digitale avansate.
A fost identificat un potențial important de complementarități și sinergii în ceea ce privește obiectivele comune (de exemplu, dezvoltarea din punct de vedere calitativ a sistemelor de educație, formare și pentru tineret, dezvoltarea capitalului uman etc.). Aceste programe ale Uniunii sunt esențiale pentru o Europă mai competitivă, rezilientă și adaptată exigențelor viitorului. Se preconizează că îmbunătățirea sinergiilor și a complementarităților va spori coerența dintre programele de cheltuieli și va permite o cooperare efectivă, răspunzând provocărilor societale actuale.
Deși aceste programe sunt sprijinite prin instrumente distincte, având moduri de operare independente și logici de intervenție, moduri de gestionare și arhitecturi diferite, interacțiunea dintre ele poate genera efecte convergente. Prin urmare, se va încerca să se obțină sinergii acolo unde acestea sunt posibile și generează o valoare adăugată suplimentară.
Ar putea fi stabilite sinergii noi sau consolidate la mai multe niveluri:
1. la nivel strategic, o coerență sporită și o mai bună aliniere a obiectivelor privind politicile comune;
2. la nivelul programării, o coerență sporită a priorităților și cadre de implementare compatibile;
3. la nivel de proiect, punerea în comun strategică a finanțărilor din mai multe surse.
Ca instrument concret pentru a consolida implementarea sinergiilor, se propune integrarea în programul Erasmus a altor sisteme de mobilitate cu un impact puternic asupra învățării, utilizându-se astfel infrastructura și mecanismele de funcționare ale programului Erasmus ca „vehicul” și urmând logica de intervenție a acestui program. Ar urma să fie introdusă o nouă acțiune în vederea sprijinirii mobilității diferitelor categorii de organizații sau de persoane care sunt vizate în mod specific în alte domenii de politică (de exemplu, guvernanța publică, agricultura și dezvoltarea rurală, întreprinderile, instituțiile de aplicare a legii etc.). Aceasta va contribui la sporirea coerenței implementării, precum și la o mai mare simplificare și la câștiguri de eficiență. Acest „vehicul” Erasmus va fi oferit ca o acțiune centralizată, pentru masa sa critică limitată (cel puțin în etapa inițială), precum și pentru componenta sa transsectorială.
1.5.Durata și impactul financiar
⌧ durată limitată
–⌧
în vigoare de la 1.1.2021 la 31.12.2027
–⌧
Impact financiar din 2021 până în 2027 pentru creditele de angajament și din 2021 până în 2032 pentru creditele de plată.
◻ durată nelimitată
–Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,
urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.
1.6.Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)
⌧ Gestiune directă asigurată de către Comisie
–⌧ prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului din delegațiile Uniunii;
–⌧
prin intermediul agențiilor executive
◻ Gestiune partajată cu statele membre
⌧ Gestiune indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție bugetară:
–⌧ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat acestea;
–◻ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza);
–◻ BEI și Fondului european de investiții;
–◻ organismelor menționate la articolele 70 și 71 din Regulamentul financiar;
–⌧ organismelor de drept public;
–⌧ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția să prezinte garanții financiare adecvate;
–◻ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care prezintă garanții financiare adecvate;
–◻ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în cadrul PESC, în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant.
Observații
În ceea ce privește mecanismele de funcționare, instrumentele (în principal granturi) și modurile de gestionare - gestionarea directă și indirectă - vor fi păstrate, deoarece nu este necesară o schimbare structurală a modului de operare al programului.
2.MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare
Viitorul cadrul de monitorizare și de evaluare a programului Erasmus va urmări o abordare bazată pe a) o monitorizare continuă pentru a se evalua progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în materie de realizări și rezultate ale programului și b) evaluări și studii/anchete pentru a se identifica impactul pe termen lung al programului, măsurat doar de câteva ori pe parcursul ciclului de programare (exerciții oficiale de evaluare la jumătatea perioadei și ex post și studii și anchete independente dedicate).
Obiectivul este de a se utiliza mecanismele existente în măsura posibilului și de a se simplifica, raționaliza și reduce sarcina administrativă pentru participanți (persoane fizice și organizații), asigurându-se, în același timp, că sunt colectate suficiente informații pentru a se evalua impactul programului și a se garanta asumarea răspunderii. În consecință, regulile de monitorizare și de raportare vor fi stabilite în mod sistematic avându-se în vedere eficiența și raportul cost-eficacitate al acestora, pe baza experienței dobândite în cadrul programului actual, fără a se compromite nevoile în materie de date în vederea evaluării.
În conformitate cu constatările evaluării la jumătatea perioadei, următorul program Erasmus urmărește să simplifice și să îmbunătățească sistemul de monitorizare cu privire la:
- claritatea și relevanța indicatorilor de realizare, precum și calitatea datelor;
- robustețea indicatorilor de rezultat autoraportați;
- proporționalitatea dintre sarcinile aferente care le revin beneficiarilor (numărul și frecvența anchetelor, eșantioanele de respondenți, cantitatea și gradul de complexitate a datelor colectate etc.) și utilizarea datelor în scopul monitorizării, evaluării și difuzării;
- ușurința în utilizare și interoperabilitatea suplimentară a instrumentelor online.
2.2.Sistemul (sistemele) de gestiune și control
2.2.1.Justificarea modului/modurilor de gestiune, a mecanismului/mecanismelor de punere în aplicare a finanțării, a modalităților de plată și a strategiei de control propuse.
Propunerea de a se combina în continuare modurile de gestiune (directă și indirectă) a programului se bazează pe experiența pozitivă a punerii în aplicare a actualului program Erasmus+, întrucât la evaluarea la jumătatea perioadei s-a ajuns la concluzia că acestea sunt adecvate scopului „cu o bună coordonare în general și fără ineficiențe majore identificate”. Aceasta se bazează pe structurile existente, în conformitate cu principiile subsidiarității, proporționalității și eficienței.
Menținerea unor modalități încercate și testate va permite concentrarea asupra funcționării și performanțelor, păstrarea câștigurilor în materie de eficiență dovedite, precum și reducerea la minimum a sarcinii administrative (la fel cum s-a întâmplat în cursul tranziției de la generația 2007-2013 a programului la generația 2014-2020 a acestuia). Principiul general ar urma să fie păstrat: ca regulă generală, nu se va acorda sprijin direct beneficiarilor individuali; se va acorda în continuare sprijin direcționat prin intermediul organizațiilor participante, care îl vor distribui cursanților sau profesioniștilor.
Costurile generale de administrare care revin Uniunii pentru actualul program Erasmus+ sunt rezonabile (6 % din bugetul administrativ și de funcționare al programului Erasmus). Acest lucru este deosebit de evident în comparație cu acțiunile naționale de dimensiuni mai mici, care par a fi mai costisitoare (în medie, 14 % din bugetul lor).
2.2.2.Informații privind riscurile identificate și sistemul/sistemele de control intern(e) instituite pentru atenuarea lor
Riscurile identificate în punerea în aplicare a actualelor programe se încadrează, în principal, în următoarele categorii:
- erori derivate din lipsa de experiență a beneficiarilor în ceea ce privește normele. Se estimează că ratele de eroare și corecțiile financiare vor fi mai mari în cazul acțiunilor cu norme de gestiune financiară mai complexe, în special atunci când granturile se bazează pe costuri reale. Acest risc poate fi atenuat în mare măsură prin utilizarea costurilor simplificate (sume forfetare, rate forfetare și baremuri pentru costuri unitare), astfel cum este permis de Regulamentul financiar;
- fiabilitatea lanțului de control și menținerea pistei de audit. Erasmus ar urma să fie gestionat de un număr mare de intermediari - agențiile naționale, cu controale de supraveghere asigurate de un organism de audit independent, astfel cum se prevede în Regulamentul financiar, și cu supraveghere operațională și în ceea ce privește guvernanța, asigurată de autoritățile naționale. Cadrul de control care atenuează aceste riscuri este foarte bine stabilit;
- este posibil ca anumiți participanți-țintă (de exemplu, tinerii sau adulții) să nu aibă soliditatea financiară necesară sau structuri de gestionare sofisticate și capacitatea de a gestiona fonduri ale Uniunii și ar urma să facă obiectul unor cerințe suplimentare de monitorizare și control bazate pe evaluarea riscurilor.
Principala simplificare pentru atenuarea riscurilor și reducerea ratelor de eroare care rezultă din complexitatea normelor financiare va consta într-o utilizare pe scară largă a granturilor sub formă de sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare, precum și în formate simplificate ale acțiunilor, care să facă normele ușor de respectat, fără a afecta asumarea răspunderii.
Toate entitățile cărora le-a fost încredințată execuția sunt responsabile întotdeauna cu nivelul primar al controalelor pentru a asigura protecția intereselor financiare ale Uniunii, în timp ce Comisia este responsabilă cu supravegherea cadrului general. Acest sistem solid aplicat în prezent va fi menținut pentru a controla utilizarea fondurilor Uniunii pentru acțiunile gestionate în cadrul gestiunii indirecte de către agențiile naționale, precum și în cadrul gestiunii directe, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul financiar. În ceea ce privește fondurile programului transferate către agențiile naționale, Comisia va asigura coordonarea adecvată a controalelor sale cu autoritățile naționale și cu agențiile naționale, pe baza principiului auditului unic și în urma unei analize bazate pe riscuri. În timp ce agențiile naționale vor fi responsabile de controalele primare ale beneficiarilor, sistemul lor de control intern și de conformitate va continua să fie monitorizat și supravegheat de către statele membre/autoritățile naționale și auditat de un organism de audit independent. Pentru a asigura coerența și fiabilitatea controalelor la nivel de țară, Comisia va continua să prezinte anual orientări privind controalele.
Sistemul de control va fi instituit astfel încât să se asigure eficiența și un raport cost-eficacitate optim al controalelor. Cadrele de supraveghere și de performanță ale Comisiei vor asigura un nivel ridicat de monitorizare și de feedback, care vor servi ca bază pentru a defini calea de urmat. Comisia Europeană va include Erasmus în programul său de vizite de supraveghere, audituri financiare și vizite de monitorizare și implementare, precum și de activități de orientare, precum conferințe, reuniuni inițiale, reuniuni ale agențiilor naționale, cursuri de formare și seminare online.
2.2.3.Estimarea și justificarea raportului cost-eficacitate al controalelor (raportul „costurile controalelor ÷ valoarea fondurilor aferente gestionate”) și evaluarea nivelurilor preconizate ale riscurilor de eroare (la plată și la închidere)
În ceea ce privește raportul cost-eficacitate, Comisia a efectuat o estimare inițială a costurilor resurselor și contribuțiilor necesare pentru efectuarea controalelor și a estimat, în măsura posibilităților, avantajele acestora în ceea ce privește numărul de erori și nereguli prevenite, detectate și corectate prin controalele respective, dar și în ceea ce privește erorile necuantificabile. Această abordare evidențiază principalele verificări financiare și operaționale ale lanțului de controale.
Strategia de control se bazează pe un cadru de control integrat unic, pentru a oferi o asigurare rezonabilă pe întregul ciclu de viață al proiectului. Abordarea adoptată pentru a evalua raportul cost-eficacitate al controalelor se bazează pe logica componentelor asigurării și pe un cadru de control integrat unic. Comisia face distincție între frecvența și intensitatea controalelor – ținând seama de diferitele profiluri de risc ale tranzacțiilor sale actuale și viitoare, precum și de rentabilitatea controalelor sale existente și alternative, în special în conformitate cu îndrumările de punere în aplicare a programului destinate agențiilor naționale. Agențiile executive și toate entitățile cărora le-a fost încredințată execuția sunt întotdeauna responsabile de nivelul primar al controalelor pentru a asigura protecția intereselor financiare ale Uniunii, în timp ce Comisia este responsabilă de controalele de supraveghere.
În conformitate cu estimările Comisiei, costul global al controlului este scăzut, situându-se în intervalul 1-5%, în funcție de măsura utilizată, din bugetul gestionat (bugetul agenției executive nu este inclus). Costurile respective sunt proporționale și permit optimizarea rezultatelor, având în vedere riscul probabil de eroare în cazul în care nu ar exista astfel de controale și cerința de a asigura o rată de eroare mai mică de 2%. Pe baza experienței dobândite în cadrul actualului program Erasmus+ și al programelor sale precedente, care au o rată de eroare de aproximativ 1% pe o bază multianuală, riscul de eroare estimat este mai mic de 2%.
2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor
Controalele destinate prevenirii și detectării fraudei nu sunt diferite de cele destinate să asigure legalitatea și regularitatea tranzacțiilor (erorile neintenționate). În fiecare an, Comisia revizuiește toate rapoartele din partea agențiilor naționale cu privire la eventuale fraude sau nereguli. Astfel de cazuri sunt urmărite, în principal, la nivel național, nivelul la care agențiile naționale au acces direct la căi de atac și la sesizarea cazurilor de fraudă.
Serviciile Comisiei contribuie la investigațiile în curs ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) și organizează acțiunile ulterioare care s-au dovedit a fi necesare în urma investigațiilor finalizate ale Oficiului European de Luptă Antifraudă. Prejudiciul financiar rezultat din fraudă asupra bugetului Uniunii, stabilit în rapoartele finale de caz ale Oficiului European de Luptă Antifraudă privind programele cu norme de finanțare și părți interesate similare, este scăzut. Cazurile sunt aduse în atenția Oficiului European de Luptă Antifraudă și a Oficiului de investigații și de disciplină, după caz, însă un număr semnificativ de cazuri sunt urmărite în cursul anului direct în cadrul agențiilor naționale și al autorităților naționale, care au acces direct la entitățile judiciare și antifraudă relevante.
Serviciile Comisiei care pun în aplicare acțiunea au elaborat și au pus în aplicare din 2014 propria strategie antifraudă (SAF), elaborată pe baza metodologiei furnizate de Oficiul European de Luptă Antifraudă. Actualizată periodic, strategia antifraudă este completată (cel mai recent în 2017), după caz, cu documente procedurale de nivel inferior, care descriu modul în care sunt sesizate și urmărite cazurile.
Astfel cum s-a concluzionat în cadrul evaluării la jumătatea perioadei, având în vedere faptul că amploarea fraudei în cadrul programului este extrem de limitată și se reduce, în mare măsură, la cazuri de candidaturi multiple de proiect sau de conducători de proiecte care nu își onorează obligațiile, măsurile instituite sun considerate a fi corespunzătoare și proporționale. Având în vedere nivelul impactului fraudei cu care s-ar putea confrunta programul propus, în special prejudiciul financiar înregistrat de Oficiul European de Luptă Antifraudă, riscul rezidual de fraudă nu justifică măsuri suplimentare. Serviciile Comisiei mențin o cooperare strânsă cu Oficiul European de Luptă Antifraudă și urmăresc cu atenție cazurile în curs. Prin urmare, este posibil să se ajungă la o concluzie pozitivă în ceea ce privește asigurarea riscului de fraudă.
3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.Rubrica din cadrul financiar multianual și noua (noile) linie (linii) bugetară (bugetare) de cheltuieli propusă (propuse)
Rubrica din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
Rubrica 2 „Coeziune și valori”
Titlul 07 „Investiții în oameni, în coeziunea socială și în valori”
Capitolul 03 „Erasmus”
|
|
|
|
|
în sensul articolului [21 alineatul (2) litera (b)] din Regulamentul financiar
|
|
|
|
|
|
|
|
|
07 01 02 – Sprijin administrativ destinat programului
|
|
|
|
|
|
|
07 03 01 - Promovarea mobilității de studiu, precum și a cooperării, incluziunii, excelenței, creativității și inovării la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul educației și formării.
|
|
|
|
|
|
|
07 03 02 - Promovarea mobilității de studiu în scopul învățării non-formale și a participării active a tinerilor, precum și a cooperării, incluziunii, creativității și inovării la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul tineretului
|
|
|
|
|
|
|
07 03 03 - Promovarea mobilității de studiu a antrenorilor și a personalului sportiv, precum și a cooperării, incluziunii, creativității și inovării la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului
|
|
|
|
|
|
3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu trei zecimale)
Rubrica din cadrul financiar
multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
07 03 01 - Promovarea mobilității de studiu, precum și a cooperării, incluziunii, excelenței, creativității și inovării la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul educației și formării
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
07 03 02 - Promovarea mobilității de studiu în scopul învățării non-formale și a participării active a tinerilor, precum și a cooperării, incluziunii, creativității și inovării la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul tineretului
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
07 03 03 - Promovarea mobilității de studiu a antrenorilor și a personalului sportiv, precum și a cooperării, incluziunii, creativității și inovării la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Credite cu caracter administrativ finanțate din pachetul financiar al programului
|
07 01 02 – Sprijin administrativ destinat programului Erasmus
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite pentru pachetul financiar al programului
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Rubrica din cadrul financiar
multianual
|
|
„Cheltuieli administrative”
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
35,007
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Alte cheltuieli administrative
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite pentru RUBRICA 7 din cadrul financiar multianual
|
(Total angajamente = Total plăți)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite
în RUBRICILE din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.2.Sinteza impactului estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
–◻ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter administrativ
–◻
Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu trei zecimale)
RUBRICA 7
din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Alte cheltuieli administrative
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Subtotal RUBRICA 7
din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
În afara RUBRICII 7
din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Alte cheltuieli
cu caracter administrativ
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Subtotal
în afara RUBRICII 7
din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.2.1.Necesarul de resurse umane estimat
–◻
Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane.
–⌧
Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
|
|
|
|
|
|
|
|
•Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)
|
la sediu și în reprezentanțele Comisiei
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI) - AC, AL, END, INT și JED
Rubrica 7
|
Finanțare în cadrul RUBRICII 7 din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Finanțare din pachetul financiar al programului
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Funcționari și personal temporar
|
|
|
|
Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:
3.2.3.Contribuția terților
–◻
nu prevede cofinanțare din partea terților
–◻
prevede cofinanțare din partea terților, estimată în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu trei zecimale)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
A se preciza organismul care asigură cofinanțarea
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite cofinanțate
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Impactul estimat asupra veniturilor
–◻
Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.
–◻
Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–◻
asupra resurselor proprii
–◻
asupra altor venituri
vă rugăm să precizați, dacă veniturile sunt alocate unor linii de cheltuieli ◻
milioane EUR (cu trei zecimale)
Linia bugetară pentru venituri:
|
Impactul propunerii/inițiativei
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|