Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene cu ocazia celei de a șaptea Conferințe a părților la Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți în privința propunerii de modificare a anexelor A, B și C /* COM/2015/0137 final - 2015/0069 (NLE) */
EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Convenția de la Stockholm privind
poluanții organici persistenți (POP)[1]
a fost adoptată în mai 2001 în cadrul Programului Organizației
Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP). Uniunea Europeană și
statele sale membre[2]
sunt părți la convenție[3],
iar dispozițiile convenției au fost puse în aplicare în dreptul UE
prin Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și
al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici
persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE[4] (denumit în continuare
„Regulamentul privind POP”). Obiectivul global al Convenției de la
Stockholm este protejarea sănătății umane și a
mediului împotriva poluanților organici persistenți. Se face
trimitere în mod special la abordarea precaută, astfel cum este
prevăzută în Principiul 15 din Declarația de la Rio privind
mediul și dezvoltarea din 1992. Principiul este pus în aplicare în
articolul 8 din convenție, care stabilește normele de includere
a unor substanțe chimice suplimentare în anexele la convenție. Cu ocazia celei de a șaptea
Conferințe a părților (CP7), care va avea loc în mai 2015,
ar trebui luate trei decizii vizând adăugarea următoarelor
substanțe: naftaline policlorurate (PCN) și hexaclorbutadienă
(HCBD) la anexa A (Eliminări) și la anexa C (Producere
accidentală) și pentaclorfenol (PCP) la anexa A. Toate cele trei
substanțe au fost desemnate de UE în 2011. În plus, CP7 va evalua nevoia
constantă de scutiri specifice și scopuri acceptabile pentru acidul
sulfonic perfluorooctanic și derivații săi (PFOS). În ceea ce privește cele trei
substanțe noi, producerea, introducerea pe piață, utilizarea
și emisiile neintenționate au încetat deja sau au fost reduse drastic
în Uniune, deși nu se poate exclude posibilitatea ca acestea să fie
încă produse, introduse pe piață, utilizate și/sau emise
neintenționat, în cantități semnificative, în alte
țări. Dat fiind potențialul de propagare în mediu pe
distanțe mari a acestor substanțe chimice, măsurile luate la
nivel național sau la nivelul Uniunii nu sunt suficiente pentru a asigura
un grad înalt de protecție a mediului și a
sănătății umane, fiind necesare acțiuni mai ample la
nivel internațional. Recomandările Comitetului de examinare a
POP La cea de a noua reuniune a sa, Comitetul de examinare
a poluanților organici persistenți (denumit în continuare „Comitetul
de examinare a POP”) a adoptat evaluarea gestionării riscurilor cu privire
la hexaclorbutadienă (HCBD). Evaluarea gestionării riscurilor a
concluzionat, printre altele, că: –
nu există informații care să arate
că HCBD ar fi produsă sau utilizată în mod intenționat în
prezent; prin urmare, este important să se împiedice reintroducerea
acestei substanțe și să fie gestionate riscurile asociate cu
eliberarea neintenționată a acesteia în mediul înconjurător. –
HCBD este generată ca subprodus
neintenționat în cadrul unor procese de fabricație industrială
(în special în producția altor hidrocarburi clorurate și în
producția magneziului). Măsurile vizând reducerea la minimum a
eliberărilor în mediul înconjurător în cursul producției sunt
cunoscute și sunt aplicate deja în țările care sunt
părți la Convenția de la Stockholm. –
HCBD este generată în mod neintenționat
în timpul combustiei și al altor procese termice și industriale.
Măsurile de reducere a eliberărilor neintenționate de POP în
urma acestor tipuri de procese vor duce la o reducere suplimentară a
eliberărilor de HCBD. Monitorizarea HCBD ar putea genera costuri
suplimentare. Cantitățile de HCBD eliberate din
fostele situri de eliminare a deșeurilor sunt necunoscute. Există
măsuri de control care vizează reducerea la minimum a acestor tipuri
de eliberări în mediul înconjurător. La cea de a noua reuniune a sa,
care a avut loc în octombrie 2013, Comitetul de examinare a POP a
recomandat includerea HCBD în anexele A și C la convenție,
fără scutiri. În ceea ce privește naftalinele
policlorurate (PCN), evaluarea gestionării riscurilor a concluzionat,
printre altele, că: –
nu există informații care să arate
că PCN ar fi produse sau utilizate în mod intenționat în prezent; cu
toate acestea, este important să se limiteze eventualele utilizări
care persistă și să se împiedice reintroducerea PCN. –
PCN sunt generate în mod neintenționat în
timpul proceselor industriale la temperaturi ridicate (în special în timpul
incinerării deșeurilor, dar și în cadrul altor procese despre
care se știe că generează dibenzoparadioxină
policlorurată/dibenzofuran policlorurat (PCDD/PCDF). Măsurile de
reducere a eliberărilor în mediul înconjurător de PCDD/PCDF vor
reduce și eliberările de PCN. Monitorizarea PCN ar putea genera
costuri suplimentare. –
Cantitățile de PCN eliberate din fostele
situri de eliminare a deșeurilor și din stocurile de aparatură
veche sunt necunoscute. Măsurile care sunt în vigoare în ceea ce
privește stocurile de PCB vor permite, de asemenea, reducerea
eficientă a eliberărilor de PCN provenite din stocuri. La cea de a noua reuniune a sa, care a avut
loc în octombrie 2013, Comitetul de examinare a POP a recomandat
includerea PCN în anexele A și C la convenție, fără
scutiri. La cea de a zecea reuniune a sa, care a avut
loc în octombrie 2014, Comitetul de examinare a POP a adoptat evaluarea
gestionării riscurilor cu privire la pentaclorfenol și la
sărurile și esterii acestuia (PCP). Evaluarea gestionării
riscurilor a concluzionat, printre altele, că: –
producția de PCP trebuie să fie
restricționată, cu o singură scutire vizând utilizările în
scopuri industriale de conservare a lemnului pentru tratarea stâlpilor pentru
utilități și a consolelor acestora. Comitetul de examinare a POP a decis în cadrul
celei de a zecea sale reuniuni, care a avut loc în octombrie 2014, să
recomande includerea PCP în anexa A la convenție cu o scutire
specifică pentru producția și utilizarea PCP pentru stâlpii
pentru utilități și consolele acestora. În conformitate cu articolul 8
alineatul (9) din convenție, Comitetul de examinare a POP a înaintat
aceste recomandări către CP spre examinare cu ocazia reuniunii din
mai 2015. Comitetul de examinare a POP a adoptat, de
asemenea, recomandări privind unele soluții alternative la utilizarea
de PFOS în aplicațiile deschise. În prezent există informații
referitoare la disponibilitatea comercială și eficacitatea unor
alternative mai sigure pentru PFOS în cazul următoarelor aplicații:
covoare, piele și îmbrăcăminte, textile și tapițerii,
materiale de acoperire și aditivi pentru materiale de acoperire,
insecticide pentru combaterea furnicilor de foc roșii importate și a
termitelor, precum și momeală pentru insecte destinată
combaterii furnicilor tăietoare de frunze aparținând genurilor Atta
și Acromyrmex. Comitetul de examinare a POP încurajează, de asemenea,
părțile să limiteze utilizarea PFOS în acoperirea galvanică
cu metale dure (care, în temeiul convenției, este permisă ca „scutire
specifică”) doar la sistemele în buclă închisă. Această din
urmă utilizare a fost permisă ca utilizare într-un „scop acceptabil”
în temeiul convenției. HCBD și legislația UE HCBD este o substanță
periculoasă prioritară în temeiul Directivei-cadru privind apa (2000/60/CE)[5]. În plus, HCBD este
inclusă în Protocolul la Convenția CEE-ONU asupra poluării
atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi referitor la poluanții
organici persistenți (POP) și, prin urmare, părțile au obligația
de a suprima producția și utilizarea acestei substanțe.
Această interdicție este pusă în aplicare în dreptul UE prin
Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei din
19 iunie 2012 de modificare a Regulamentului (CE)
nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind
poluanții organici persistenți în ceea ce privește anexa I[6]. Cu toate acestea,
problemele legate de deșeuri și de solurile contaminate, precum
și examinarea măsurilor menite să împiedice reintroducerea
acestei substanțe rămân de actualitate. Cu toate că producția de HCBD a
încetat în Europa, este posibil ca această substanță să mai
fie încă produsă în mod neintenționat în cadrul unor
activități industriale. În cazul acestor activități, atunci
când sunt atinse pragurile prevăzute de Directiva privind emisiile industriale
(2010/75/UE[7]),
este obligatorie aplicarea celor mai bune tehnici disponibile (BAT) menite
să prevină și să reducă emisiile și impactul
asupra mediului în ansamblul său. Pentru a-și desfășura
activitatea, o instalație industrială trebuie să
obțină o autorizație de la autoritatea competentă a
statului membru respectiv. Aceste autorizații trebuie să
conțină valori-limită de emisie pentru substanțele poluante
enumerate în anexa II la Directiva privind emisiile industriale, precum
și pentru alte substanțe care pot fi emise în cantități
semnificative, având în vedere natura acestora și potențialul lor de
propagare a efectului poluant în diferite medii. PCN și legislația UE PCN sunt incluse în Protocolul la
Convenția asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe
distanțe lungi referitor la poluanții organici persistenți (POP)
și, prin urmare, părțile au obligația de a suprima
producția și utilizarea acestor substanțe. În conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei, producția și
utilizarea PCN sunt interzise în UE. În prezent, producția
neintenționată prin ardere (în principal prin incinerarea
deșeurilor) este considerată a fi cea mai importantă sursă
din care provin aceste substanțe. Cu toate că producția de PCN a
încetat în Europa, este posibil ca aceste substanțe să mai fie
încă produse în mod neintenționat în cadrul unor activități
industriale. În cazul acestor activități, atunci când sunt atinse
pragurile prevăzute de Directiva privind emisiile industriale
(2010/75/UE), este obligatorie aplicarea celor mai bune tehnici disponibile
(BAT) menite să prevină și să reducă emisiile și
impactul asupra mediului în ansamblul său. Pentru a-și
desfășura activitatea, o instalație industrială trebuie
să obțină o autorizație de la autoritatea competentă a
statului membru respectiv. Aceste autorizații trebuie să
conțină valori-limită de emisie pentru substanțele poluante
enumerate în anexa II la Directiva privind emisiile industriale, precum
și pentru alte substanțe care pot fi emise în cantități
semnificative, având în vedere natura acestora și potențialul lor de
propagare a efectului poluant în diferite medii. PCP
și legislația UE Introducerea pe piață sau utilizarea
pentaclorfenolului ca substanță sau sub formă de constituent în
alte substanțe ori în amestecuri în concentrații mai mari sau egale
cu 0,1 % în greutate face obiectul unor restricții în temeiul
rubricii 22 din anexa XVII la Regulamentul (CE)
nr. 1907/2006 (REACH)[8].
În plus, introducerea pe piață și utilizarea PCP ca produs de
protecție a plantelor și ca produs biocid sunt interzise în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1107/2009[9]
și, respectiv, al Regulamentului (UE) nr. 528/2012[10]. Acțiunile care trebuie întreprinse în urma
deciziilor CP7 Substanțele enumerate în anexele A, B
și/sau C la Convenția de la Stockholm vor trebui să fie incluse
în Regulamentul privind POP, pentru a se asigura că punerea în aplicare de
către UE corespunde angajamentelor internaționale[11]. HCBD și PCN au fost adăugate în
anexa I la Regulamentul privind POP în 2012. Includerea în anexa C la
Convenția de la Stockholm va necesita includerea, în plus, în
anexa III. După includerea în anexa A la
Convenția de la Stockholm, PCP va trebui să fie inclus în
anexa I la Regulamentul privind POP. Având în vedere că prin aceste
dispoziții actuala menționare în anexa XVII la Regulamentul
REACH va deveni caducă, se va proceda la eliminarea sa din anexa
respectivă. PFOS și legislația UE La cea de a patra reuniune a Conferinței
părților la Convenția de la Stockholm, care a avut loc în mai 2009,
s-a convenit înscrierea PFOS și a derivaților acestuia în anexa B la
convenție, cu o serie de scutiri specifice și scopuri acceptabile.
Legislația UE de punere în aplicare este mai restrictivă decât Convenția
de la Stockholm deoarece nu include scutirile și scopurile acceptabile
care erau deja interzise în UE în temeiul REACH. Această practică a
fost adoptată în vederea respectării principiului global de a nu
reduce nivelul de protecție a mediului din UE. Procedura de adăugare a unor noi
substanțe POP și de modificare a anexelor la convenție În conformitate cu articolul 8 din
convenție, părțile pot prezenta secretariatului propuneri de
includere a unei anumite substanțe chimice în anexele A, B și/sau C.
Comitetul de examinare a poluanților organici persistenți
examinează propunerea respectivă. În cazul în care, în urma acestei
examinări, se stabilește că substanța chimică, ca
urmare a potențialului său de propagare în mediu pe distanțe
mari, poate avea efecte adverse semnificative asupra sănătății
umane și/sau asupra mediului, astfel încât să se justifice
întreprinderea unor acțiuni la nivel mondial, se dă curs propunerii
și se realizează o evaluare a gestionării riscurilor, care
include o analiză a eventualelor măsuri de control. Pe această
bază, Comitetul de examinare a POP recomandă luarea sau nu în
considerare a substanței chimice de către Conferința
părților (CP) în scopul includerii acesteia în anexele A, B
și/sau C. Decizia finală este luată de către CP. Pentru UE, modificările la anexele A, B
și/sau C intră în vigoare la un an de la data comunicării de
către depozitar a adoptării lor de către CP. Recomandările Comitetului de examinare a
POP și legislația UE În cazul în care CP va urma recomandarea
Comitetului de examinare a POP în mai 2015, producerea, introducerea pe
piață, importul / exportul și utilizarea PCN, HCBD și PCP,
cu excepția producerii și utilizării PCP pentru stâlpi pentru
utilități și consolele acestora, vor fi interzise la nivel
internațional. Includerea HCBD și PCN în anexele A
și C la convenție și a PCP în anexa A va impune aducerea
unor modificări la Regulamentul privind POP. În conformitate cu
articolul 14 alineatul (1) din regulamentul menționat, atunci
când se adaugă substanțe la convenție, modificările
anexelor la regulament se pot face în conformitate cu procedura comitetelor,
stabilită la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE[12], având în vedere
dispozițiile articolelor 10 și 11 din Regulamentul (UE)
nr. 182/2011[13].
În ceea ce privește PFOS și
derivații săi, eliminarea scutirilor specifice enumerate în raportul
Comitetului de examinare a POP nu va avea niciun impact asupra legislației
UE, deoarece scutirile relevante fie nu au fost puse în aplicare în cadrul
Regulamentului privind POP, fie au expirat deja. Singura excepție este
scutirea pentru utilizarea PFOS în acoperirea galvanică cu metale dure în
sisteme deschise, PFOS făcând în prezent obiectul unei scutiri în temeiul
Regulamentului privind POP pentru utilizarea ca agenți tensioactivi în
sistemele controlate de acoperire galvanică. Însă această
scutire în temeiul Regulamentului privind POP este valabilă numai
până la 26 august 2015. Poziția UE Având în vedere cele de mai sus, la cea de a
șaptea Conferință a părților la Convenția de la
Stockholm, Uniunea Europeană ar trebui să sprijine includerea PCN
și HCBD în anexele A și C la convenție, precum și includerea
PCP în anexa A. Întrucât PCP face deja obiectul unor restricții în
UE, nu este nevoie de o scutire specifică pentru producția și
utilizarea PCP pentru stâlpii pentru utilități și consolele
acestora, însă această scutire poate fi acceptată în cadrul unui
compromis global. În plus, Uniunea Europeană ar trebui să sprijine
eliminarea scutirilor specifice relevante și a scopurilor acceptabile în
cazul PFOS și a derivaților săi, inclusiv a scutirii pentru
utilizarea acestora ca agenți tensioactivi în sistemele controlate de
acoperire galvanică, deoarece eliminarea scutirii nu va intra în vigoare
decât după expirarea scutirii în UE, în august 2015. 2. REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI Având în vedere că PCN și HCBD sunt
deja enumerate în Regulamentul (CE) nr. 850/2004 privind POP, nu se
consideră necesară efectuarea unei alte consultări. Întrucât
introducerea pe piață și utilizarea PCP sunt deja interzise în
UE pe baza faptului că această substanță este inclusă
în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (REACH) și
că nu este aprobată conform Regulamentului (CE)
nr. 1107/2009 și Regulamentului (UE) nr. 528/2012, nu s-a
considerat necesară efectuarea unei consultări suplimentare. Toate
substanțele au făcut obiectul unui proces de consultări deschise
cu părțile interesate din întreaga lume pe durata evaluării
realizate de Comitetul de examinare a POP, iar părțile interesate au
avut, de asemenea, posibilitatea de a participa la deliberările
Comitetului de examinare a POP. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII Propunerea constă într-o decizie a
Consiliului, pe baza articolului 192 alineatul (1) și a
articolului 218 alineatul (9) din TFUE, de stabilire a poziției
care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, cu
ocazia celei de a șaptea Conferințe a părților la
Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți
în ceea ce privește propunerile de modificare a anexelor A, B și C. Articolul 218 alineatul (9) din TFUE
constituie temeiul juridic adecvat, deoarece actul pe care CP7 este
invitată să îl adopte este o decizie de modificare a unei anexe la
Convenția de la Stockholm, care are efecte juridice. 2015/0069 (NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția care urmează
să fie adoptată în numele Uniunii Europene cu ocazia celei de a
șaptea Conferințe a părților la Convenția de la
Stockholm privind poluanții organici persistenți în privința
propunerii de modificare a anexelor A, B și C CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 191
alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9), întrucât: (1) La
14 octombrie 2004, Convenția de la Stockholm privind
poluanții organici persistenți (denumită în continuare
„convenția”) a fost aprobată, în numele Comunității
Europene, prin Decizia 2006/507/CE a Consiliului[14]. (2) Prin Regulamentul (CE)
nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului[15], Uniunea a pus în
aplicare în dreptul Uniunii obligațiile ce îi revin în temeiul convenției. (3) Uniunea Europeană
acordă o importanță deosebită necesității de a
extinde treptat anexele A, B și/sau C la convenție pentru a include
substanțe noi care îndeplinesc criteriile necesare pentru a fi definite
drept poluanți organici persistenți (POP), ținând seama de
principiul precauției, în vederea îndeplinirii obiectivului
convenției și a angajamentului de reducere la minimum a efectelor
adverse ale substanțelor chimice până în 2020, asumat de guverne cu
ocazia Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă, care a avut loc la
Johannesburg în 2002. (4) În temeiul
articolului 22 din convenție, Conferința părților
(denumită în continuare „CP”) poate adopta decizii de modificare a
anexelor A, B și/sau C la convenție. Deciziile respective intră
în vigoare la un an de la data comunicării de către depozitar a unei
modificări, dar nu și pentru părțile la convenție
(denumite în continuare „părțile”) care optează să nu
aplice respectiva modificare. (5) Ca urmare a propunerii de
includere a pentaclorfenolului (PCP)[16]
primită din partea Uniunii în 2011, Comitetul de examinare a
poluanților organici persistenți (denumit în continuare „Comitetul de
examinare a POP”) instituit în temeiul convenției și-a încheiat
activitatea cu privire la PCP. Comitetul de examinare a POP a constatat că
PCP întrunește criteriile prevăzute în convenție pentru a fi
inclus în anexa A. Se preconizează că, la cea de a șaptea
reuniune a sa, Conferința părților va lua o decizie cu privire
la includerea PCP în anexa A la convenție. (6) Introducerea pe
piață și utilizarea PCP sunt interzise în temeiul
rubricii 22 din anexa XVII la Regulamentul (CE)
nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (REACH)[17]. Introducerea pe
piață și utilizarea PCP ca produs de protecție a plantelor
și ca produs biocid sunt interzise în temeiul Regulamentului (CE)
nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului[18] și, respectiv, în
temeiul Regulamentului (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European
și al Consiliului[19].
Întrucât PCP este o substanță care are capacitatea de a se propaga în
mediu pe distanțe mari, eliminarea treptată la scară
globală a utilizării acestei substanțe ar fi mai benefică
pentru cetățenii UE decât interzicerea sa în Uniune. (7) Comitetul de examinare a POP
recomandă includerea PCP în anexele la convenție, cu o scutire
specifică pentru producția și utilizarea PCP pentru stâlpii
pentru utilități și consolele acestora. Uniunea nu are nevoie de
această scutire specifică, însă ar trebui să o accepte în
cadrul CP7, dacă acest lucru este necesar pentru a se asigura includerea
PCP. (8) Ca urmare a propunerii de
includere a naftalinelor policlorurate, primită din partea Uniunii în
2011, Comitetul de examinare a POP a constatat că naftalinele
policlorurate (PCN) întrunesc criteriile prevăzute în convenție
pentru a fi incluse în anexele A și C. Se preconizează că, la
cea de a șaptea reuniune a sa, Conferința părților va lua o
decizie cu privire la includerea PCN în anexele A și C la convenție. (9) În Uniune nu se produce PCN,
dar este posibil ca această substanță să fie produsă
neintenționat, mai ales prin ardere (în principal prin incinerarea
deșeurilor). Aceste activități sunt reglementate de
Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului[20] și impun
aplicarea anumitor măsuri de gestionare a emisiilor. (10) Introducerea pe
piață și utilizarea PCN sunt interzise în Uniune în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 850/2004, astfel cum a fost modificat prin
Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei[21]. Întrucât PCN este o
substanță care are capacitatea de a se propaga în mediu pe
distanțe mari, eliminarea treptată la scară globală a
utilizării acestei substanțe ar fi mai benefică pentru
cetățenii UE decât interzicerea sa în Uniune în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 850/2004. (11) Ca urmare a propunerii de
includere a hexaclorbutadienei (HCBD) primită din partea Uniunii în 2011,
Comitetul de examinare a POP a constatat că HCBD întrunește
criteriile prevăzute în convenție pentru a fi inclusă în anexele
A și C. Se preconizează că, la cea de a șaptea reuniune a
sa, Conferința părților va lua o decizie cu privire la
includerea HCBD în anexele A și C la convenție. (12) Producția de HCBD a
încetat în Uniune, dar este posibil ca această substanță să
fie produsă neintenționat în timpul desfășurării unor
activități industriale. Aceste activități sunt reglementate
de Directiva 2010/75/UE și impun aplicarea anumitor măsuri de
gestionare a emisiilor. (13) Introducerea pe
piață și utilizarea HCBD sunt interzise în Uniune în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 850/2004, astfel cum a fost modificat prin
Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei. Întrucât HCBD este o
substanță care are capacitatea de a se propaga în mediu pe
distanțe mari, eliminarea treptată la scară globală a
utilizării acestei substanțe ar fi mai benefică pentru
cetățenii UE decât interzicerea sa în Uniune în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 850/2004. (14) Acidul sulfonic
perfluorooctanic și derivații săi (PFOS) figurează deja în
lista din anexa A la convenție, însoțiți de un număr
de scutiri specifice. În urma unei reexaminări a acestor scutiri,
Comitetul de examinare a POP încurajează părțile să nu mai
utilizeze PFOS în covoare, piele și îmbrăcăminte, textile
și tapițerii, materiale de acoperire și aditivi pentru materiale
de acoperire și insecticide pentru combaterea furnicilor de foc roșii
importate și a termitelor. De asemenea, Comitetul de examinare a POP
încurajează părțile să limiteze utilizarea PFOS în
acoperirea galvanică cu metale dure, autorizată în prezent ca
„scutire specifică”, și să mențină utilizarea în
acoperirea galvanică cu metale grele doar în cazul sistemelor în
buclă închisă, această din urmă utilizare fiind
autorizată ca „scop acceptabil” în temeiul convenției. În plus,
Comitetul de examinare a POP încurajează părțile să nu mai
utilizeze PFOS în momeala pentru insecte destinată combaterii furnicilor
tăietoare de frunze aparținând genurilor Atta și Acromyrmex,
utilizare care este autorizată în prezent ca „scop acceptabil”. (15) Uniunea ar trebui să
sprijine eliminarea „scutirilor specifice” și a „scopurilor acceptabile”
pentru PFOS și derivații săi, în conformitate cu propunerea
formulată de Comitetul de examinare a POP, inclusiv a scutirii pentru
utilizarea acestora ca agenți tensioactivi în sistemele controlate de acoperire
galvanică, care a fost pusă în aplicare în Uniune prin
Regulamentul (CE) nr. 850/2004, astfel cum a fost modificat prin
Regulamentul (UE) nr. 757/2010[22],
cu data de expirare 26 august 2015, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Poziția care
urmează să fie adoptată de Uniune la cea de a șaptea
Conferință a părților la Convenția de la Stockholm
este, în conformitate cu recomandările Comitetului de examinare a
poluanților organici persistenți[23],
de a sprijini: –
includerea pentaclorfenolului (PCP)[24] în anexa A la
convenție. Dacă va fi necesar, Uniunea poate accepta o „scutire
specifică” pentru producția și utilizarea PCP pentru stâlpii
pentru utilități și consolele acestora; –
includerea naftalinelor policlorurate (PCN)[25] în anexele A și C
la convenție, fără scutiri; –
includerea hexaclorbutadienei (HCBD) în anexele A
și C la convenție, fără scutiri; –
eliminarea de la rubrica referitoare la acidul
sulfonic perfluorooctanic și derivații săi (PFOS) din
anexa B la convenție a următoarelor scutiri și scopuri
acceptabile: covoare; piele și îmbrăcăminte; textile și
tapițerii; materiale de acoperire și aditivi pentru materiale de
acoperire; insecticide pentru combaterea furnicilor de foc roșii importate
și a termitelor; și momeală pentru insecte destinată
combaterii furnicilor tăietoare de frunze aparținând genurilor Atta
și Acromyrmex; –
eliminarea scutirii specifice pentru PFOS pentru
acoperirea galvanică cu metale, cu excepția acoperirii galvanice cu
metale dure doar în cazul sistemelor în buclă închisă, care
figurează ca „scop acceptabil” în convenție. În funcție de evoluțiile din cadrul
celei de a șaptea reuniuni a Conferinței părților la
Convenția de la Stockholm, reprezentanții Uniunii pot conveni, în
timpul reuniunii, asupra unei cizelări a acestei poziții, în urma unei
coordonări la fața locului, fără a fi necesară o
altă decizie a Consiliului. Articolul 2 Prezenta
decizie intră în vigoare la data adoptării. Adoptată la Bruxelles, Pentru
Consiliu, Președintele [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf. [2] Convenția nu a fost încă ratificată de
două state membre ale UE (Italia și Malta). [3] JO L 209, 31.7.2006, p. 1. [4] JO L 158, 30.4.2004, p. 7. [5] JO L 327, 22.12.2000, p. 1. [6] JO L 159, 20.6.2012, p. 1. [7] JO L 334, 17.12.2010, p. 17. [8] JO L 396, 30.12.2006, p. 1. [9] JO L 309, 24.11.2009, p. 1. [10] JO L 167, 27.6.2012, p. 1. [11] Același lucru se aplică substanțelor
adăugate în anexele I, II și/sau III la Protocolul ONU-CEE privind
POP. [12] Decizia 1999/468/CE a Consiliului din
28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea
competențelor de executare conferite Comisiei, JO L 184,
17.7.1999, p. 23. [13] Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului
European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a
normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de
către statele membre al exercitării competențelor de executare
de către Comisie, JO L 55, 28.2.2011, p. 13. [14] Decizia 2006/507/CE a Consiliului din
14 octombrie 2004 privind încheierea, în numele
Comunității Europene, a Convenției de la Stockholm privind
poluanții organici persistenți (JO L 209, 31.7.2006,
p. 1). [15] Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului
European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind
poluanții organici persistenți și de modificare a
Directivei 79/117/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 7). [16] Propunere de includere UNEP/POP/POPR C-7/4. [17] Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului
European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea,
evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice
(REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de
modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE)
nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE)
nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a
Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și
2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1). [18] Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului
European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind
introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a
Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309,
24.11.2009, p. 1). [19] Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului
European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la
dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide
(JO L 167, 27.6.2012, p. 1). [20] Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și
a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea
și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010,
p. 17). [21] Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei din
19 iunie 2012 de modificare a Regulamentului (CE)
nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind
poluanții organici persistenți în ceea ce privește anexa I
(JO L 159, 20.6.2012, p. 1). [22] Regulamentul (UE) nr. 757/2010 al Comisiei de
modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului
European și al Consiliului privind poluanții organici
persistenți în ceea ce privește anexele I și III,
JO L 223, 25.8.2010, p. 29. [23] Deciziile POPR C-10/1, POPR C-9/1, POPR C-9/2 ale
Comitetului de examinare a POP. [24] Pentaclorfenol, sărurile și esterii acestuia. [25] Naftaline diclorurate, naftaline triclorurate, naftaline
tetraclorurate, naftaline pentaclorurate, naftaline hexaclorurate, naftaline
heptaclorurate și naftaline octoclorurate, fie în mod individual, fie ca
părți componente ale naftalinelor clorurate.