Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2014 /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de
reformă al Poloniei pentru 2014
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență
al Poloniei pentru 2014 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și
articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea
supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și
coordonarea politicilor economice[1],
în special articolul 9 alineatul (2), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3], având în vedere concluziile Consiliului
European, având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă, având în vedere avizul Comitetului economic și
financiar, având în vedere avizul Comitetului pentru
protecție socială, având în vedere avizul Comitetului pentru
politică economică, întrucât: (1)
La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru
creștere economică și ocuparea forței de muncă,
Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor
economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni
în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și
de competitivitate al Europei. (2)
La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe
baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale
pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii
(2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind
orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale
statelor membre, care formează împreună „orientările integrate”.
Statele membre au fost invitate să țină seama de
orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a
forței de muncă aplicate la nivel național. (3)
La 29 iunie 2012, șefii de stat sau
de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și
locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune
la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și
care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile
posibile. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul
statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față
de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față
de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4)
La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o
recomandare privind Programul național de reformă al Poloniei pentru
2013 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență
al Poloniei pentru perioada 2012-2016. (5)
La 13 noiembrie 2013, Comisia a
adoptat Analiza anuală a creșterii[4],
care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea
politicilor economice din 2014. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în
temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de
alertă[5],
în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru
care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. (6)
La 20 decembrie 2013, Consiliul
European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității
financiare, a consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare
a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este
necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat
și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile
normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea
economică și competitivitatea, să se combată șomajul și
consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația
publică. (7)
La 24 aprilie 2014, Polonia și-a
prezentat Programul național de reformă pentru 2014, iar la
30 aprilie 2014 și-a prezentat Programul de convergență
pentru 2014. Pentru a ține seama de legăturile dintre cele două
programe, acestea au fost evaluate în același timp. (8)
Obiectivul strategiei bugetare prezentate în
Programul de convergență pentru 2014 este reducerea deficitului sub
valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB până în 2015
și atingerea obiectivului pe termen mediu până în 2018. Acest
obiectiv pe termen mediu (-1 % din PIB din punct de vedere structural)
este mai strict decât cerințele din Pactul de stabilitate și de creștere.
Obiectivele pentru deficitul global prezentate în Programul de convergență
pentru 2014 corespund corectării la timp a deficitului excesiv. Mai mult,
deși în 2014 ajustarea structurală (recalculată) este în
concordanță cu recomandarea Consiliului din cadrul procedurii
aplicabile deficitelor excesive, în 2015 aceasta se situează sub nivelul
îmbunătățit necesar. În anii ulteriori corectării
planificate a deficitului excesiv, progresul anual (recalculat) planificat în
direcția obiectivului pe termen mediu este mai scăzut decât cerința
din Pactul de stabilitate și de creștere. Prin urmare, obiectivele
programului sunt parțial conforme cu cerințele Pactului de
stabilitate și de creștere. Se preconizează că datoria
publică va rămâne sub 60 % din PIB pe perioada programului.
Autoritățile poloneze preconizează că aceasta va
scădea vertiginos de la 57,1 % din PIB în 2013 la 49,5 % în
2014, în principal datorită transferului masiv excepțional de active
ale fondului de pensii, și va rămâne la acest nivel în 2015.
Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din
program este plauzibil pentru 2014 și optimist pentru 2015, cu o rată
mai ridicată de creștere reală a PIB-ului, de 3,8 %, față
de rata de 3,4 % din previziunile Comisiei din primăvara anului 2014.
Pe baza evaluării programului și a previziunilor Comisiei, în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră
că, deși se preconizează că Polonia va respecta plafonul
deficitului global recomandat de Consiliu pentru 2014, există riscuri care
afectează corectarea durabilă a deficitului excesiv în 2015 și,
prin urmare, calea de ajustare corespunzătoare în vederea atingerii
obiectivului pe termen mediu. (9)
Pentru a asigura succesul strategiei de consolidare
bugetară, este important ca această consolidare să fie susținută
de reforme structurale cuprinzătoare. O pondere scăzută a
cheltuielilor favorabile creșterii economice (educație, cercetare și
inovare) afectează perspectivele de creștere economică pe termen
lung. Din cauza îmbătrânirii populației, se preconizează că
cheltuielile din sectorul sănătății vor crește
considerabil pe termen mediu și lung. Presiunea asupra finanțelor
publice ar putea fi redusă, iar accesul la serviciile medicale ar putea fi
îmbunătățit prin consolidarea asistenței medicale primare și
a sistemelor de trimitere, precum și prin valorificarea potențialului
de sporire a eficienței din punctul de vedere al costurilor a serviciilor
medicale spitalicești. Gradul scăzut de respectare a obligațiilor
fiscale rămâne o problemă, mai ales în ceea ce privește eficiența
administrației fiscale și nivelul sarcinii administrative impuse
contribuabililor. Polonia are un sistem extins de cote reduse de TVA, care
contribuie la cel mai mare decalaj din UE dintre veniturile fiscale teoretice și
cele reale în ceea ce privește colectarea TVA-ului. Acest decalaj duce la
pierderi de venituri și la costuri sporite de respectare a obligațiilor
fiscale. Nivelul de impozitare a energiei este relativ scăzut. Recent s-au
luat măsuri de îmbunătățire a cadrului bugetar din Polonia.
Cu toate acestea, cadrul ar profita de pe urma introducerii unui consiliu
bugetar independent cu drepturi depline, care să fie responsabil de
verificarea ex-ante a respectării regulilor de politică
bugetară, de evaluarea previziunilor macroeconomice și bugetare și
de analizarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor
publice, precum și de evaluarea ex-post a respectării
regulilor de politică bugetară. (10)
Șomajul în rândul tinerilor a crescut
progresiv în ultimul an, situație cauzată parțial de necorelarea
rezultatelor educaționale cu nevoile pieței forței de
muncă, precum și de proporția din ce în ce mai mare de tineri
care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program
educațional sau de formare. În pofida eforturilor constante de reformare a
învățământului profesional și tehnic, este necesar să
se faciliteze și mai mult accesul la ucenicii de calitate și la
învățarea la locul de muncă, să se consolideze cooperarea
dintre unitățile de învățământ și angajatori și
să se sprijine proactiv tinerii neînregistrați, în conformitate cu
obiectivele unei garanții pentru tineret. Adaptarea competențelor la
cerințele pieței forței de muncă este deosebit de
importantă și în contextul învățării pe tot parcursul
vieții, participarea în acest sens fiind în continuare foarte
scăzută, mai ales în cazul lucrătorilor vârstnici, ale
căror competențe sunt adesea depășite. Segmentarea pieței
forței de muncă persistă, în condițiile unei utilizări
extinse a angajării pe durată determinată, inclusiv a
contractelor de muncă de drept civil. Ponderea angajării pe
durată determinată este deosebit de ridicată în rândul
tinerilor. Deși despre contractele cu durată determinată se
afirmă deseori că sunt un instrument care le permite șomerilor
să intre pe piața forței de muncă pentru ca, ulterior,
să treacă la un contract cu durată nedeterminată, se pare
că, în cazul majorității lucrătorilor din Polonia, nu se
întâmplă acest lucru, având în vedere că rata de trecere de la un
contract cu durată determinată la un contract cu durată nedeterminată
este scăzută, fapt care tinde să influențeze negativ
productivitatea și calitatea capitalului uman. (11)
Participarea femeilor la piața forței de
muncă rămâne scăzută. Polonia a luat mai multe măsuri
pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională
a femeilor, printre care sporirea disponibilității serviciilor de
îngrijire a copiilor preșcolari (creșe) și majorarea fondurilor
publice pentru grădinițe, cu scopul de a încuraja părinții
să își înscrie copiii în sistemul de învățământ preșcolar.
Cu toate acestea, disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor preșcolari
rămâne scăzută, mai ales în zonele rurale, și există
în continuare disparități în ceea ce privește accesul la
sistemul de învățământ preșcolar. Participarea
lucrătorilor vârstnici la piața forței de muncă rămâne
scăzută în Polonia. Posibilitățile de pensionare
anticipată au fost reduse semnificativ, dar sunt necesare eforturi
suplimentare pentru a spori capacitatea de inserție profesională a
lucrătorilor vârstnici și durata efectivă a vieții active.
Reformarea sistemelor speciale de pensii pentru mineri și fermieri
rămâne o problemă. Sistemul pentru fermieri (KRUS) creează
stimulente pentru ca micii fermieri să rămână în sectorul
agricol, situație care duce la un șomaj ascuns în zonele rurale și
stimulează economia informală. Minerii beneficiază în continuare
de privilegii în ceea ce privește drepturile la pensie și vechimea în
muncă necesară. Ambele sisteme de pensii împiedică mobilitatea
sectorială și teritorială. (12)
Polonia este una dintre țările UE cu
nivelul cel mai scăzut de cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare și
înregistrează unele dintre cele mai slabe rezultate în materie de
indicatori ai inovării generale. Deosebit de scăzute sunt
cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare din sectorul privat.
Cheltuielile scăzute pentru cercetare și dezvoltare sunt asociate
unei activități slabe de cercetare și inovare a întreprinderilor
și unui mediu de afaceri insuficient de favorabil inovării. În
Polonia, sistemul de sprijinire a inovării evită riscurile, se
bazează în cea mai mare parte pe granturi și sprijină absorbția
și transferul tehnologiilor, fără să aibă un impact
major asupra inovării cu adevărat noi. Stimulentele fiscale existente
pentru cercetare și dezvoltare nu reușesc să favorizeze
activitățile interne de cercetare și dezvoltare în sectorul
privat și sunt utilizate doar de întreprinderi mari. Întreprinderile
poloneze se bazează în mare măsură pe absorbția
tehnologiilor, fapt care a reușit să asigure câștiguri de
productivitate și creștere economică. Cu toate acestea, Polonia
are nevoie în prezent de o tranziție către un model bazat în mai mare
măsură pe inovarea autohtonă. Sporirea capacității de
inovare a întreprinderilor poloneze, îmbunătățirea
legăturilor dintre mediul științific și industrie și
dezvoltarea de instrumente specifice adaptate întregului ciclu de inovare
constituie în continuare o provocare. (13)
Există beneficii potențiale foarte
ridicate care pot fi obținute prin îmbunătățiri ale eficienței
energetice în toate sectoarele economice din Polonia, beneficii care ar putea
sprijini creșterea economică, îmbunătăți
competitivitatea și contribui la reducerea dependenței energetice a
Poloniei. Capacitatea internă de producție de energie se
deteriorează, iar rețeaua de energie electrică este în
continuare congestionată, dar proiectele de sporire a capacității
de interconectare cu statele membre învecinate înregistrează progrese.
Problema principală de pe piața gazelor naturale rămâne lipsa de
diversificare și de concurență. (14)
Infrastructura de transporturi și
infrastructura de bandă largă ale Poloniei sunt subdezvoltate, ceea
ce constituie în continuare un obstacol major în calea creșterii. Mai
precis, sunt necesare investiții semnificative în rețeaua
feroviară degradată pentru a spori competitivitatea sectorului
feroviar și a asigura un echilibru mai bun între transportul rutier și
cel feroviar. Numai o treime din cei aproximativ 20 000 km de linii
de cale ferată exploatate sunt într-o stare tehnică bună.
Există în continuare probleme în ceea ce privește implementarea la
timp a proiectelor feroviare. Eficiența utilizării resurselor poate
fi sporită prin îmbunătățirea gestionării deșeurilor. (15)
În Polonia, executarea contractelor durează
foarte mult timp, iar procedura de obținere a autorizațiilor de
construire este lungă și complicată. Costurile aferente
respectării obligațiilor fiscale sunt ridicate, constituind o
problemă majoră pentru întreprinderi. Polonia a făcut progrese
substanțiale în punerea în aplicare a unei reforme ambițioase care
vizează facilitarea accesului la profesiile reglementate. (16)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei și
a evaluat Programul de convergență și Programul național de
reformă prezentate de această țară. Comisia a ținut
seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea
acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de
a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare.
Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului
european se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos. (17)
Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a
examinat Programul de convergență al Poloniei, iar avizul[6] său se
reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. RECOMANDĂ ca, în perioada
2014-2015, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât: 1. Să consolideze strategia
bugetară pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv
până în 2015 prin realizarea efortului de ajustare structurală
specificat în recomandarea Consiliului formulată în cadrul procedurii
aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv și
până la atingerea obiectivului pe termen mediu, să
urmărească, drept criteriu de referință, o ajustare
structurală anuală de 0,5 % din PIB. O corectare durabilă a
dezechilibrelor bugetare necesită implementarea credibilă a unor
reforme structurale ambițioase pentru a mări capacitatea de ajustare și
a stimula creșterea economică și ocuparea forței de
muncă. Să minimizeze reducerile investițiilor favorabile creșterii
economice, să îmbunătățească orientarea politicilor
sociale, rentabilitatea cheltuielilor și eficiența globală a
sectorului sănătății, să extindă baza de
impozitare, prin rezolvarea problemei reprezentate de existența unui
sistem extins de cote reduse de TVA, și să mărească gradul
de respectare a obligațiilor fiscale, în special prin sporirea eficienței
administrației fiscale. Să instituie un consiliu bugetar independent. 2. Să intensifice
eforturile de reducere a șomajului în rândul tinerilor, mai ales prin
îmbunătățirea în continuare a relevanței studiilor pentru
nevoile pieței forței de muncă, prin sporirea disponibilității
uceniciilor și a posibilităților de învățare la locul
de muncă, precum și prin consolidarea sprijinirii active a tinerilor
neînregistrați și a cooperării dintre unitățile de
învățământ și angajatori, în conformitate cu obiectivele
unei garanții pentru tineret. Să sporească participarea adulților
la învățarea pe tot parcursul vieții în vederea adaptării
ofertei de competențe la cerere. Să combată segmentarea pieței
forței de muncă prin intensificarea eforturilor de asigurare a unei
tranziții mai bune de la angajarea pe durată determinată la cea
pe durată nedeterminată și prin reducerea utilizării
excesive a contractelor de muncă de drept civil. 3. Să continue eforturile
de sporire a participării femeilor la piața forței de
muncă, mai ales prin luarea mai multor măsuri pentru a spori
disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor de calitate și
accesibile ca preț și a structurilor de învățământ preșcolar
și prin asigurarea unei finanțări stabile. Să includă
fermierii în sistemul general de pensii, începând cu accelerarea creării
sistemului de evaluare și de înregistrare a veniturilor fermierilor.
Să elimine treptat sistemul special de pensii pentru mineri în vederea
integrării acestora în sistemul general. Să susțină reforma
generală a pensiilor, intensificând eforturile de promovare a
capacității de inserție profesională a lucrătorilor
vârstnici pentru a majora vârstele de ieșire de pe piața forței
de muncă. 4. Să îmbunătățească
eficacitatea stimulentelor fiscale în ceea ce privește promovarea
cercetării și dezvoltării în sectorul privat, în cadrul
eforturilor de consolidare a legăturilor dintre cercetare, inovare și
politica industrială, și să orienteze mai bine instrumentele
existente în diferitele stadii ale ciclului inovării. 5. Să modernizeze și
să extindă capacitatea de producție de energie și să
îmbunătățească eficiența în întregul lanț
energetic. Să accelereze și să extindă dezvoltarea rețelei
de energie electrică, inclusiv a interconexiunilor transfrontaliere cu
statele membre învecinate, și să dezvolte interconexiunea de gaze cu
Lituania. Să asigure, fără întârziere, implementarea
efectivă a proiectelor de investiții în sectorul feroviar și
să consolideze capacitatea administrativă în acest sector. Să
accelereze eforturile de extindere a acoperirii de bandă largă.
Să îmbunătățească gestionarea deșeurilor. 6. Să ia mai multe
măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri prin
simplificarea executării contractelor și a cerințelor pentru
autorizațiile de construire. Să intensifice eforturile de reducere a
costurilor suportate și a timpului petrecut de întreprinderi pentru a
respecta obligațiile fiscale. Să finalizeze reforma în curs
menită să faciliteze accesul la profesiile reglementate. Adoptată la Bruxelles, Pentru
Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM(2014) 422 final. [3] P7_TA(2014)0128 și
P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2)
din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.