Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 585/2012 de instituire a unei taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Rusia și Ucraina, ca urmare a unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2012/0424 final - 2012/0204 (NLE) */
EXPUNERE DE MOTIVE Contextul propunerii || Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Ucraina. || Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază, în special la articolul 11 alineatul (3). || Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Măsurile aflate în prezent în vigoare au fost instituite prin Regulamentul (CE) nr. 585/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Rusia și Ucraina, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația || Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. Consultarea părților interesate și evaluarea impactului || Consultarea părților interesate || Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. || Obținerea și utilizarea expertizei || Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. || Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă a condițiilor care trebuie evaluate. Elementele juridice ale propunerii || Rezumatul acțiunii propuse La 29 iulie 2011 Comisia a inițiat, la cererea producătorul ucrainean Interpipe, o reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau oțel, originare din Ucraina. Propunerea anexată de regulament al Consiliului se bazează pe constatări că nivelul taxelor antidumping instituite în prezent asupra importurilor de anumite tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau oțel, fabricate de către societatea Interpipe nu mai este necesar pentru eliminarea dumpingului prejudiciabil și că modificarea circumstanțelor care au dus la nivelul celei mai reduse marje de dumping este de natură durabilă. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament atașate, de modificare a taxei antidumping în vigoare cu privire la importurile de anumite tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau oțel, de la LLC Interpipe Niko Tube și OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant. || Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, în special articolul 11 alineatul (3). || Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. || Principiul proporționalității Propunerea este în conformitate cu principiul proporționalității din următoarele motive: || Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. || Indicațiile privind modul în care sarcinile financiare și administrative care revin Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sunt minimizate și proporționale cu obiectivul propunerii nu se aplică. || Alegerea instrumentelor || Instrumente propuse: regulament. || Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: Regulamentul de bază menționat mai sus nu prevede opțiuni alternative. Implicațiile bugetare || Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. 2012/0204 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr.
585/2012 de instituire a unei taxe antidumping la importurile anumitor tuburi
și țevi obținute fără sudură, din fier sau din
oțel, originare din Rusia și Ucraina, ca urmare a unei
reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11
alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva
importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care
nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare
„regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și
articolul 11 alineatele (3), (5) și (6), având în vedere propunerea prezentată de
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), după
consultarea comitetului consultativ, întrucât: 1. PROCEDURA 1.1. Măsurile în vigoare (1) Prin Regulamentul (CE) nr.
954/2006[2],
Consiliul, în urma unei anchete (denumită în continuare „ancheta
inițială”), a instituit o taxă antidumping definitivă la
importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără
sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația, Rusia
și Ucraina. Măsurile constau într-o taxă antidumping ad
valorem cuprinsă între 12,3 % și 25,7 %, aplicată
importurilor provenind de la producători-exportatori desemnați
individual din Ucraina, cu un nivel al taxei reziduale de 25,7 % aplicabil importurilor
de la toate celelalte societăți din Ucraina.
Taxa antidumping definitivă impusă
producătorului-exportator care face obiectul actualei anchete de
reexaminare, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube și OJSC
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, denumit în prezent LLC Interpipe Niko Tube
și OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (denumit în
continuare „solicitantul” sau „Interpipe”) a fost de 25,1%.‑{}‑ (2) Ca urmare a unei cereri din
partea Interpipe de anulare a Regulamentului Consiliului (CE) nr. 954/2006,
Tribunalul Uniunii Europene a anulat articolul 1 din Regulamentul (CE) nr.
954/2006 al Consiliului în măsura în care taxa antidumping stabilită
pentru Interpipe depășea nivelul care ar fi fost aplicabil dacă
prețul de export nu ar fi fost ajustat cu un comision când vânzările
au avut loc prin intermediul comerciantului afiliat, Sepco SA [3]. La 16 februarie 2012 Curtea de
Justiție a Uniunii Europene a confirmat sentința Tribunalului[4]. (3) În urma acestor
hotărâri, Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 954/2006 prin
Regulamentul (UE) nr. 540/2012[5]
pentru a corecta taxa antidumping aplicată Interpipe în măsura în
care aceasta fusese instituită în mod eronat. În consecință,
taxa antidumping în vigoare în prezent pentru Interpipe este de 17,7%. (4) Prin Regulamentul 585/2012[6], Consiliul, în urma unei
reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, a
menținut măsurile instituite prin Regulamentul (CE) nr. 954/2006 al
Consiliului la importurile de tuburi și țevi obținute
fără sudură, din fier sau oțel, originare din Rusia și
Ucraina (denumită în continuare „ancheta de reexaminare în temeiul
expirării măsurilor”). (5) În consecință,
măsurile aflate în prezent în vigoare sunt cele stabilite prin
Regulamentul (UE) nr. 585/2012, și anume între 24,1 și 35,8% pentru
importurile din Rusia și între 12,3% și 25,7% pentru importurile din
Ucraina, Interpipe Niko Tube și OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube
Rolling Plant având o taxă antidumping de 17,7%. 1.2. Cerere pentru o reexaminare
intermediară parțială (6) La 29 iulie 2011, Comisia a
anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”)[7], deschiderea unei
reexaminări în perspectiva expirării măsurii antidumping
aplicabile importurilor de anumite tuburi și țevi obținute
fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Ucraina,
în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. (7) Această reexaminare,
care se limitează la examinarea dumpingului, a fost inițiată în
urma unei cereri justificate depuse de Interpipe. În cerere, Interpipe a
furnizat elemente de probă prima facie conform cărora
menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este
necesară pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil. 1.3. Ancheta (8) Ancheta cu privire la nivelul
de dumping a cuprins perioada dintre 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011
(denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). (9) Comisia a informat oficial
solicitantul, autoritățile din țara exportatoare și
industria Uniunii cu privire la deschiderea unei reexaminări intermediare
parțiale. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de
a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere
până la termenul fixat în avizul de deschidere. (10) Pentru a obține
informațiile considerate necesare pentru anchetă, Comisia a trimis un
chestionar solicitantului, care a răspuns în termenul fixat. (11) Comisia a căutat și
a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a stabili
nivelul dumpingului. S-au efectuat vizite de verificare la sediul
solicitantului și la societățile comerciale conexe Interpipe
Ucraina LLC și Interpipe Europe SA. 2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
ȘI PRODUSUL SIMILAR 2.1. Produsul în cauză (12) Produsul în cauză este același cu cel definit în
Regulamentul 585/2012 care a dus la instituirea măsurilor în prezent în
vigoare, și anume tuburi și țevi obținute fără
sudură, din fier sau din oțel (denumite în continuare „tuburi și
țevi obținute fără sudură”), având o secțiune
circulară, diametrul extern de maximum 406,4 mm și o valoare de
echivalent carbon (CEV) mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate
cu formula și analizele chimice[8] ale
Institutului Internațional de Sudură (IIS), încadrate în prezent la
codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304
23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39
58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304
59 93 și originare din Ucraina (denumite în continuare „produsul în
cauză”). 2.2. Produsul similar (13) Astfel
cum s-a stabilit în ancheta inițială, cât și în ancheta de
reexaminare în temeiul expirării măsurilor, ancheta actuală a
confirmat că produsul fabricat în Ucraina și exportat către
Uniune, produsul fabricat și vândut pe piața internă din
Ucraina, și produsul fabricat și vândut în Uniune de
producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și
tehnice de bază și utilizări finale. Aceste produse sunt, prin
urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din
regulamentul de bază. 3. DUMPINGUL 3.1. Observații preliminare (14) Interpipe
are doi producători-exportatori, care aparțin în totalitate și
sunt controlați de ea, LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) și OJSC
Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). În conformitate
cu practica obișnuită a instituțiilor, o marjă comună
de dumping a fost calculată pentru cei doi producători-exportatori.
Marja de dumping a fost calculată pentru fiecare producător
exportator înainte de a determina o singură rată medie ponderată
de dumping pentru ambele societăți. (15) Această metodologie, cu
toate acestea, este diferită de metodologia utilizată în ancheta
inițială, în care calcularea dumpingului a fost efectuată prin
reunirea tuturor datelor relevante cu privire la producție, rentabilitate
și vânzările în UE realizate de cele două entități
producătoare. Modificarea circumstanțelor care justifică această
modificare a metodologiei se datorează unei schimbări în structura
corporativă a grupului care permite identificarea producătorului în
cadrul grupului în ceea ce privește vânzările și producția,
ceea ce nu era posibil în ancheta inițială. (16) Mai mult, în cadrul anchetei
inițiale, a fost efectuată o ajustare în privința costurilor
energiei ale Interpipe în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din
regulamentul de bază astfel încât să reflecte în mod rezonabil
costurile asociate producerii și vânzării energiei electrice și
a gazului în Ucraina. Această ajustare a fost considerată
necesară din cauza faptului că prețurile gazului și
electricității din Ucraina, la momentul respectiv, erau semnificativ
mai mici decât prețul mediu plătit în Uniune și nu reflectau
prețurile pieței internaționale. Ajustarea s-a bazat pe
prețurile medii observate în România, care la momentul respectiv a
făcut parte din anchetă. (17) Cu toate acestea, spre
deosebire de ancheta inițială, s-a considerat că o ajustare a
energiei nu este considerată necesară în scopul actualei
reexaminări intermediare. Ancheta a arătat că, în medie,
prețurile energiei din Ucraina au crescut constant începând cu ancheta
inițială, la o rată mult mai ridicată decât prețurile
medii în Uniunea Europeană, reducând în mod treptat diferențele
dintre acestea. Prin urmare, nu mai există în prezent diferența
semnificativă de preț între costurile energiei constatată pe
parcursul anchetei inițiale și care justifica o ajustare. (18) Pe baza celor de mai sus, nu
este considerat adecvat să se facă o ajustare în costurile energiei
în această reexaminare intermediară. 3.2. Importurile care fac obiectul
unui dumping în cursul PAR 3.2.1. Valoarea normală (19) În
conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a
examinat mai întâi pentru fiecare producător-exportator, dacă volumul
total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți
independenți a fost reprezentativ în comparație cu volumul său
total al vânzărilor la export către Uniune, adică dacă
volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5% din volumul
total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către
Uniune. Examinarea a stabilit că vânzările interne erau
reprezentative pentru ambii producători-exportatori. (20) Comisia a examinat dacă
fiecare tip de produs din produsul similar vândut de
producătorii-exportatori pe piața sa internă a fost suficient de
reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de
bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost
considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PAR,
volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs realizate de
către solicitantul în cauză către clienții
independenți a reprezentat cel puțin 5% din volumul său total de
vânzări ale tipului de produs comparabil exportat către Uniune. (21) În
conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, s-a
examinat ulterior dacă vânzările pe piața internă din
fiecare tip de produs care fusese vândut în cantități reprezentative
ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni
comerciale normale. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de
vânzări interne profitabile către clienți independenți de
pe piața internă pentru fiecare tip de produs în cauză exportat
pe durata PAR. (22) Pentru
tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața
internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de
peste 80%, la prețuri care erau superioare costului și al căror
preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu
costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de
produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor
interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză,
indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile. (23) În cazul în care volumul
vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80% sau mai
puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când
prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de
producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului
intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările
interne profitabile ale acelui tip, în cursul PAR. (24) Valoarea normală pentru
tipurile nereprezentative (și anume cele pentru care vânzările pe
piața internă au constituit mai puțin de 5 % din
vânzările la export în Uniune sau care nu au fost vândute deloc pe
piața internă) a fost calculată pe baza costului de
producție pe tip de produs plus o sumă pentru costurile de vânzare,
generale și administrative și pentru profit. În cazul vânzărilor
existente pe piața internă, s-a utilizat profitul tuturor
tranzacțiilor de pe piața internă pe tip de produs pentru
tipurile de produs în cauză în cadrul operațiunilor comerciale
normale. În cazul în care nu au existat vânzări pe piața
internă, s-a utilizat un profit mediu. Această schimbare de
metodologie se datorează faptului că, după ancheta
inițială, un grup special al OMC a emis, iar Organul de
soluționare a litigiilor al OMC a adoptat raportul în litigiul Comunitățile
Europene - Măsuri antidumping privind somonul de crescătorie din
Norvegia[9],
care prevede că nu poate fi ignorată marja reală de profit
stabilită pentru tranzacțiile din cadrul unor operațiuni
comerciale normale pentru tipurile de produs relevante pentru care valoarea
normală trebuie să fie construită. (25) După notificarea
concluziilor finale, cei doi producători-exportatori au susținut
că costurile de inactivitate nu ar fi trebuit să fie incluse în
costul total de producție al produsului în cauză pe durata PAR,
pentru că aceasta ar încălca articolul 2 alineatul (5) din
regulamentul antidumping de bază, precum și în contradicție cu
principiile contabile stabilite în baza standardelor internaționale de
contabilitate (IAS) și în special IAS 2. În ceea ce privește
articolul 2 alineatul (5) ar trebui remarcat că, în conformitate cu
articolul respectiv, în cazul în care costurile aferente producției
produsului care face obiectul unei anchete nu se reflectă în mod rezonabil
în registrele contabile ale părții în cauză, acestea sunt
ajustate. Faptul că societatea nu a produs la capacitatea sa maximă
nu exclude totuși suportarea anumitor costuri. Într-adevăr, astfel de
costuri au fost înregistrate ca atare în declarația de venituri ale celor
două societăți exportatoare și au putut fi legate direct de
produsul similar. În plus, trimiterea la IAS 2 s-a dovedit a fi
irelevantă, deoarece obiectivul IAS 2 este acela de a prescrie un
tratament contabil pentru stocuri și nu de a defini costul de
producție. Cererea a fost, prin urmare, respinsă. (26) Aceiași
producători-exportatori au susținut, de asemenea, că anumite
cheltuieli financiare aferente împrumuturilor au fost incluse în costurile VGA
atunci când de fapt ar fi trebuit să fie excluse. Ei au susținut
că aceste împrumuturi au fost contractate pentru a răspunde nevoilor
de lichidități și de finanțare pe termen scurt ale
societății și că ele nu erau legate de producția
produsului în cauză. În fapt, în cursul vizitei de verificare, s-a
constatat că cheltuielile cu dobânzile au fost în principal legate de
finanțarea capitalului circulant. Prin urmare, aceste costuri au fost
repartizate tuturor produselor. Producătorii-exportatori nu au putut
demonstra că cheltuielile cu dobânzile au avut o finalitate specifică
alta decât aceea de finanțare a capitalului circulant. Cei doi producători-exportatori
nu au putut furniza alte dovezi suplimentare pentru a-și susține
cererea prin urmare, această cerere a fost respinsă. 3.2.2. Prețul de export (27) Toate
exporturile produsului în cauză efectuate de cei doi
producători-exportatori către Uniune s-au realizat prin intermediul
unei societăți comerciale afiliate cu sediul în Elveția direct
către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețul
de export s-a bazat pe prețurile de export plătite efectiv sau care
urmează să fie plătite în conformitate cu articolul 2 alineatul
(8) din regulamentul de bază. 3.2.3. Comparație (28) Se
reamintește faptul că, în ancheta inițială, a fost
efectuată o ajustare a prețului de export, în conformitate cu
articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază în cazurile
în care vânzările au fost efectuate prin intermediul unor comercianți
de legătură. Cu toate acestea, în conformitate cu hotărârea
Curții de Justiție în cauza Interpipe[10], care a susținut că ajustarea nu era justificată, nu a
fost efectuată nicio astfel de ajustare în această reexaminare
intermediară. (29) Valoarea normală și
prețul de export al celor doi producători-exportatori au fost
comparate pe o bază franco fabrică. În scopul asigurării unei
comparații echitabile între valoarea normală și prețul de
export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de
ajustări, de diferențele care afectează prețurile și
comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din
regulamentul de bază. Pe această bază, s-au operat ajustări
în ceea ce privește costurile de transport, rabaturile și reducerile
de prețuri, comisioanele și costurile de credit. 3.2.4. Marja de dumping (30) În conformitate cu articolul 2
alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, valoarea normală
medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu
ponderat pe tip de produs, pe o bază franco fabrică, separat pentru
fiecare din cei doi producători-exportatori. Astfel cum s-a menționat
în considerentul 14 de mai sus, o marjă comună de dumping este
ulterior stabilită pentru Interpipe prin calcularea unei singure rate
medii ponderate de dumping pentru ambii producători-exportatori din cadrul
Interpipe. (31) Pe această bază,
marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii,
înainte de vămuire, se ridică la 13,8%. 4. CARACTERUL DURABIL AL
CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE (32) În cererea sa de reexaminare
intermediară parțială, solicitantul a susținut că
schimbările în structura corporativă și în organizarea
producției, precum și o restructurare a organizării
vânzărilor efectuate pe piața internă și la export,
avuseseră un impact asupra structurii costurilor sale și că,
prin urmare, nivelul existent al taxei antidumping nu mai era necesar pentru
compensarea dumpingului prejudiciabil. (33) În consecință, s-a
analizat dacă modificarea circumstanțelor care au condus la
inițierea prezentei reexaminări intermediare și rezultatul
acestuia pot fi considerate, în mod rezonabil, a fi de natură
durabilă. (34) Ancheta a stabilit că
principalii factori care conduc la nivelul celei mai reduse marje de dumping
constatate în prezenta anchetă de reexaminare sunt variații în ceea
ce privește organizarea întreprinderilor, care include o fuziune între
două societăți de producție și o restructurare a
organizării vânzărilor efectuate, care a fost
raționalizată. Aceste schimbări, care au afectat structura
costurilor solicitantului pentru producția și vânzarea produsului în
cauză, sunt de natură structurală, și probabil nu se vor
schimba în viitorul apropiat. În afară de aceasta, nu există niciun
indiciu de volatilitate semnificativă a prețurilor solicitantului. (35) În consecință, s-a
concluzionat că schimbările sunt de natură durabilă și
că aplicarea măsurilor existente la nivelul lor actual nu mai este
justificată. ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Rubrica referitoare la LLC Interpipe Niko Tube
și OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) din
tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 585/2012 se
înlocuiește cu următorul text: LLC Interpipe Niko Tube și OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) || 13,8 % || A743 Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene. Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică
direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru
Consiliu, Preşedintele [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51. [2] JO L 175, 29.6.2006, p. 4. [3] Hotărârea din 10 martie 2009
în cauza T-249/06, Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT
și Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT/Consiliul Uniunii
Europene, (Interpipe/Consiliul). [4] Hotărârea din 16 februarie
2012 în cauzele conexate C-191/09 P și C-200/09 P, Consiliul Uniunii
Europene/Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT și
Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Consiliul/Interpipe). [5] JO L 165, 26.6.2012, p. 1. [6] JO L 174, 4.7.2012, p. 5. [7] JO C 223, 29.7.2011, p. 8 [8] Valoarea de echivalent carbon se determină în
conformitate cu documentul intitulat „Technical Report”, 1967, IIS doc.
IX-555-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIS). [9] WT/DS337/R din 16 noiembrie 2007 – adoptat de către
Organul de soluționare a litigiilor la 15 ianuarie 2008 [10] Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii
Europene din 16 februarie 2012, în cauzele conexate C-191/09 P și C-200/09
P, Consiliul Uniunii Europene/Interpipe Nikopolsky Seamless Tube Plant Niko
Tube ZAT și Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (denumit în
continuare „Interpipe”).