16.2.2008 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 44/22 |
Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea de regulament al Consiliului de înființare a întreprinderii comune ENIAC”
COM(2007) 356 final — 2007/0122 (CNS)
(2008/C 44/05)
La 10 septembrie 2007, în conformitate cu articolul 95 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul Uniunii Europene a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social cu privire la propunerea sus-menționată.
La 10 iulie 2007, Biroul Comitetului Economic și Social European a însărcinat Secțiunea pentru piața unică, producție și consum cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.
Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl Dantin raportor general în cadrul celei de-a 439-a sesiuni plenare din 24 și 25 octombrie 2007 (ședința din 25 octombrie) și a adoptat prezentul aviz cu 106 voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 1 abținere.
1. Concluzii și recomandări
1.1 |
Comitetul Economic și Social European este de acord cu decizia privind crearea întreprinderii comune ENIAC (1). |
1.1.1 |
Într-adevăr, CESE consideră că relansarea, prin intermediul acestui principiu, a investițiilor în cercetare-dezvoltare printr-o finanțare de tip public-privat poate furniza întreprinderilor un cadru de referință sigur, permițând depășirea fragmentării actuale a finanțării comunitare și coordonarea cercetărilor mult prea adeseori dispersate, favorizând astfel eficacitatea acestora. |
1.2 |
CESE salută sectorul ales. Într-adevăr, dincolo de caracterul său inovator în plan tehnic, și de uriașul său potențial de viitor, inclusiv ca sursă de locuri de muncă înalt calificate, acest sector va contribui direct prin dezvoltarea sa la îndeplinirea Obiectivelor Lisabona privind competitivitatea, a celor de la Barcelona privind procentajul din PIB destinat cercetării, dar și a altor aspecte ale politicilor comunitare, precum mediul, transporturile, energia, sănătatea. |
1.3 |
Prin avizul favorabil emis cu privire la propunerea examinată, CESE subliniază, în primul rând, importanța pentru UE a strategiei propuse în materie de investiții și de coordonare a cercetărilor. Astfel, CESE consideră că această strategie reprezintă un sprijin important pentru crearea unui Spațiu European de Cercetare și constituie o contribuție importantă la competitivitatea întreprinderilor europene din acest sector. |
1.4 |
Având în vedere acest dispozitiv asociativ inovator și care se poate dovedi complicat în momentul utilizării produselor cercetării inițiate de ENIAC și în faza de aplicare industrială a acestora, CESE salută atenția acordată normelor în materie de proprietate intelectuală. |
1.5 |
Comitetul remarcă cu satisfacție atenția deosebită acordată riscului de delocalizare către alte regiuni ale lumii a unor întreprinderi din sectorul nanoelectronicelor. CESE sprijină ideea unei abordări sectoriale specializate. |
1.6 |
În sfârșit, pentru a maximiza potențialul acestui nou dispozitiv, Comitetul consideră necesare următoarele:
|
2. Introducere
2.1 |
Propunerea examinată de regulament al Consiliului are ca obiectiv lansarea unuia dintre primele parteneriate de tip public-privat în domeniul cercetării și dezvoltării. Propunerea definește una dintre primele inițiative tehnologice comune (ITC). Aceasta se referă la domeniul nanotehnologiilor și este intitulată ENIAC. |
2.2 |
Obiectivul ITC este de a permite industriei, statelor membre și Comisiei să își pună în comun resursele, total sau parțial, în vederea dezvoltării de programe de cercetare specifice. |
2.3 |
Spre deosebire de strategia tradițională, prin care proiectele beneficiază de finanțare publică cu analizarea fiecărui caz în parte, ITC au în vedere programe de cercetare la scară largă și care dispun de obiective de cercetare strategice comune. Această nouă abordare ar trebui să creeze o masă critică pentru cercetarea și inovarea europeană, să consolideze comunitatea științifică din principalele domenii strategice și să armonizeze finanțarea proiectelor, pentru ca rezultatele cercetării să poată fi exploatate mai rapid. ITC se concentrează asupra domeniilor-cheie, în care instrumentele actuale nu dispun nici de amploarea, nici de viteza necesară pentru a menține sau a plasa Europa în fruntea concurenței mondiale. Este vorba despre domenii cărora o finanțare națională, europeană sau privată a cercetării le poate aduce o valoare adăugată considerabilă, în special prin stimularea creșterii nivelului investițiilor private în cercetare și dezvoltare. |
2.4 |
Obiectivul general al inițiativei tehnologice comune privind nanoelectronica și denumită ENIAC este de a contribui la dezvoltarea competențelor esențiale pentru nanoelectronică, în vederea consolidării competitivității europene. În acest scop, propunerea examinată stabilește cadrul juridic de înființare a ENIAC. |
3. Context și observații generale
3.1 |
Creșterea constantă a procentajului de componente electronice din produsele inovatoare avansate din punct de vedere tehnologic plasează sectorul nanotehnologiilor între sectoarele strategice pentru competitivitatea și creșterea industrială în Europa. |
3.2 |
Sectorul nanotehnologiilor produce echipamente indispensabile pentru principalele industria, într-o mare varietate de domenii, precum telecomunicațiile, produsele de larg consum, serviciile multimedia, învățământ, transporturi, servicii de sănătate, securitate și mediu. |
3.3 |
Conform previziunilor, piața nanotehnologiilor industriale (care, dincolo de producătorii direcți, include și furnizorii de instrumente de producție și de materiale) ar trebui să înregistreze o rată medie anuală de creștere de aproximativ 15 %. Pentru a susține o rată de creștere atât de ridicată, trebuie deci să i se acorde toată atenția necesară. |
3.4 |
O inițiativă la scară comunitară trebuie deci să vegheze la păstrarea și la consolidarea unui loc de frunte la nivel mondial în sectoarele relevante, prin intermediul programelor de cercetare-dezvoltare, care permit îndeplinirea obiectivelor necesare în materie de exploatare industrială, urmărind obiective tehnologice mai avansate, o competitivitate din ce în ce mai ridicată și crearea de noi locuri de muncă pentru care sunt necesare competențe profesionale înalte și o calificare de înalt nivel. |
3.5 |
Alegerea unei întreprinderi comune de tip public-privat ar trebui să permită efectuarea unui salt calitativ în ceea ce privește cercetarea și dezvoltarea din sectorul respectiv. Acest aspect este esențial pentru a depăși fragmentarea actuală a programelor de cercetare în vigoare în diferitele state membre, care nu pot atinge masa critică și nu pot dispune de resurse necesarele pentru a finanța programe adecvate. |
3.6 |
Alegerea unei dimensiuni europene pare, așadar, a fi indispensabilă în măsura în care reprezintă singura posibilitate de a face față provocărilor dificile cu care se va confrunta sectorul nanotehnologiilor. |
3.7 |
În afară de aceasta, reafirmarea dimensiunii comunitare ar trebui să permită o simplificare birocratică și administrativă pentru a înlocui diversele proceduri naționale în vigoare cu o procedură comunitară unică și pentru a reduce durata obținerii unui contract de cercetare-dezvoltare față de situația actuală de la nivel comunitar (a se vedea Eureka), evitând și diferențele între procedurile de evaluare și control. |
3.8 |
Crearea unei întreprinderi de tip public-privat implicând direct statele membre și întreprinderile din sectoarele în cauză reprezintă o inovație în comparație cu procedurile actuale de participare prevăzute de programele comunitare de cercetare-dezvoltare. În afară de aceasta, resursele financiare considerabile pe care programul își propune să le aloce la nivel comunitar vor permite crearea unei mase critice economice indispensabile pentru îndeplinirea obiectivelor ambițioase pe care și le-a fixat programul. |
3.9 |
Prezența statelor membre și a întreprinderilor, precum și implicarea lor directă prin intermediul unei contribuții financiare de cel puțin 50 % din costurile legate de cercetare vor avea un efect multiplicator sub forma unui impuls în vederea atragerii de noi finanțări și a unei contribuții considerabile la dezvoltarea spațiului european de cercetare. |
3.10 |
Participarea directă a statelor membre este esențială pentru mobilizarea investițiilor, în special, pentru că deciziile vor continua să fie luate la nivel național, de exemplu cererile de oferte și controlul direct permanent în toate fazele procesului. |
3.11 |
Un alt factor indispensabil este participarea directă a industriei, întrucât rezultatele acestui program ambițios de cercetare-dezvoltare pot contribui la realizarea unor obiective importante și pertinente în termeni de competitivitate pentru industria europeană din sector și, în plus, la generarea unor efecte pozitive asupra ocupării forței de muncă în sectorul în cauză. |
4. Coerența
4.1 |
Punctul de referință pentru programele de cercetare este al șaptelea Program-cadru (al 7-lea PC). Acest program pleacă de la ideea clară că relansarea investițiilor în cercetare și dezvoltare este indispensabilă unei economii competitive și dinamice. |
4.2 |
Crearea întreprinderii comune ITC ENIAC va contribui direct la îndeplinirea Obiectivelor Lisabona privind competitivitatea și a obiectivelor Barcelona privind cheltuielile de cercetare. Indirect, va contribui și la aplicarea altor politici comunitare, precum cele pentru mediu, transporturi, energie și sănătate. |
4.3 |
Cadrul de referință al politicilor comunitare pe care se va baza inițiativa ITC ENIAC este constituit îndeosebi de acțiunea europeană „Nanoștiințe și nanotehnologii: un plan de acțiune pentru Europa 2005-2009” [COM(2005) 243 final] și de activitatea Comitetului științific pentru riscurile noi sau viitoare asupra sănătății (SCENIHR). |
5. Propunerea Comisiei
5.1 |
Decizia privind înființarea întreprinderii comune ENIAC, care face obiectul documentului [COM(2007) 356 final], se bazează pe Decizia nr. 1982/2006/CEE privind cel de-al șaptelea Program-cadru, care prevede o contribuție comunitară pentru constituirea unor parteneriate de tip public-privat pe termen lung, la scară europeană, în domeniul cercetării științifice. |
5.2 |
Aceste parteneriate iau forma unor „inițiative tehnologice comune” (ITC) și sunt rezultatul activității fostelor „platforme tehnologice europene” (PTE). |
5.3 |
În Decizia nr. 971/2006/CEE privind programul specific „Cooperare” (2), Comisia a subliniat necesitatea unor parteneriate de tip public-privat și a identificat șase domenii în care crearea unor inițiative tehnologice comune este adecvată pentru relansarea cercetării europene. Este vorba despre următoarele domenii:
|
5.4 |
În contextul acestei strategii generale, regulamentul care face obiectul propunerii [COM(2007) 356 final] examinate prevede înființarea unei întreprinderi comune ENIAC în domeniul nanoelectronicii. |
5.5 |
Întreprinderea comună ENIAC trebuie considerată organism internațional cu personalitate juridică, în sensul articolului 22 din Directiva 2004/17/CEE și al articolului 15 litera (c) din Directiva 2004/18/CE; aceasta va avea sediul la Bruxelles, iar activitățile sale se vor încheia la 31 decembrie 2017, fără a aduce atingere posibilei prorogări de către Consiliu. |
5.6 Temei juridic
Propunerea constă într-un regulament al Consiliului, la care este anexat statutul întreprinderii comune. Aceasta se întemeiază pe articolul 171 din tratat. Întreprinderea comună va fi un organism comunitar și, deși bugetul său intră sub incidența articolului 185 din Regulamentul nr. 1605/2002 al Consiliului, aceasta va trebui să țină seama de caracteristicile specifice ale acestei inițiative, în sensul în care este vorba despre parteneriate de tip public-privat cu o contribuție importantă a sectorului privat, egală cu cea a sectorului public.
5.7 Înființare
Membrii fondatori ai inițiativei tehnologice comune (ITC ENIAC) sunt Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisie, și AENEAS (o asociație care reprezintă întreprinderile și alte organizații de cercetare-dezvoltare). Statutul include o listă a entităților care pot deveni ulterior membre ale întreprinderii comune ENIAC, în special țările asociate la cel de-al șaptelea Program-cadru care nu sunt state membre ale Uniunii Europene, precum și orice altă entitate juridică care poate contribui la obiectivele întreprinderii comune ENIAC.
5.8 Finanțare
5.8.1 |
Cheltuielile de exploatare a întreprinderii comune ENIAC, detaliate în articolul 4, sunt suportate din următoarele contribuții:
Activitățile de cercetare-dezvoltare ale întreprinderii comune ENIAC pentru perioada care se încheie la 31 decembrie 2017 sunt susținute prin următoarele contribuții:
|
5.8.2 |
Pentru perioada care se încheie la 31 decembrie 2013, contribuția maximă a „Comisiei” va fi de 450 milioane EUR. Aceste fonduri provin din programul specific „Cooperare”, care pune în aplicare cel de-al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică, în conformitate cu dispozițiile articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul nr. 1605/2002 al Consiliului. |
5.9 Obiective
Potrivit Comisiei, înființarea întreprinderii comune ENIAC are următoarele obiective:
— |
definirea și punerea în aplicare a unei agende de cercetare în vederea dezvoltării de competențe esențiale pentru nanoelectronică, pentru a consolida competitivitatea și dezvoltarea durabilă a întreprinderilor comunitare și pentru a permite apariția de noi piețe; |
— |
sprijinirea punerii în aplicare a activităților de cercetare-dezvoltare prin acordarea de subvenții participanților la proiectele selecționate; |
— |
promovarea unui parteneriat de tip public-privat care are ca scop mobilizarea și punerea în comun a eforturilor comunitare, naționale și private și încurajarea colaborării între sectoarele public și privat; |
— |
asigurarea eficacității și perenității inițiativei tehnologice comune privind nanoelectronica; |
— |
crearea de convergențe și coordonarea eforturilor europene de cercetare-dezvoltare și îndeosebi crearea unei integrări progresive în întreprinderea comună ENIAC a activităților legate de acest domeniu a căror punere în aplicare este asigurată în prezent prin dispozitive interguvernamentale de cercetare-dezvoltare (Eureka). |
6. Observații generale și specifice
6.1 |
CESE sprijină decizia privind înființarea întreprinderii comune ENIAC și proiectul de regulament aferent. Prin avizul favorabil emis cu privire la decizia examinată, CESE ține să sublinieze în primul rând importanța pentru UE a strategiei propuse în materie de investiții și de coordonare a cercetărilor. |
6.2 |
Într-adevăr, așa cum s-a mai întâmplat în cazul emiterii avizului privind regulamente care aveau ca temei Decizia nr. 971/2006/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare”, CESE consideră că relansarea investițiilor în cercetare-dezvoltare este un mijloc adecvat pentru furnizarea unui cadru de referință sigur întreprinderilor europene, permițând depășirea fragmentării actuale a finanțării comunitare și evitarea unei dispersări a programelor. |
6.3 |
Inițiativa prezentată este coerentă cu politicile și obiectivele Uniunii și este conformă cu orientările definite în cadrul Strategiei Lisabona, care subliniază că, în cadrul Comunității, cunoașterea și inovarea contribuie la stimularea creșterii economice și a ocupării forței de muncă. Într-adevăr, nanotehnologia este preponderentă, constituind în prezent un motor pentru inovare în numeroase sectoare nevralgice și strategice pentru dezvoltarea și creșterea economică în Uniune (comunicații mobile, transport, calcul, automatizarea fabricării, servicii de sănătate etc.). Crearea întreprinderii comune poate reprezenta un instrument care va permite Europei să își mențină sau chiar să își dezvolte capacitatea de concepere și fabricare de produse care corespund propriilor standarde înalte de calitate, durabilitate și protecție a mediului. Înființarea acestei întreprinderi poate reprezenta baza constituirii unui spațiu european de cercetare și o contribuție decisivă la competitivitatea întreprinderilor europene. |
6.4 |
Comitetul notează cu satisfacție că în cadrul „analizei de impact” care însoțește propunerea de regulament pentru ITC se acordă o atenția remarcabilă riscului de delocalizare a unor întreprinderi din sectorul nanoelectronicelor către alte regiuni ale lumii. Aspectul este important în măsura în care acest sector implică o puternică valoare adăugată, sinonimă cu creșterea economică și crearea de locuri de muncă și, în același timp, este responsabil de o parte a profitului din investiții generat de fondurile pe care Uniunea își propune să le aloce pentru dezvoltarea acestui sector. Astfel, CESE susține ideea exprimată de creare a unei abordări sectoriale specializate pentru sprijinirea acestei industrii-cheie. |
6.5 |
Având în vedere acest dispozitiv asociativ inovator, dar care se poate dovedi complicat în momentul utilizării produselor cercetării inițiate de ENIAC și în faza de exploatare industrială a acestora, CESE salută efortul făcut pentru definirea unor norme în materie de proprietate intelectuală, care figurează la articolul 23 din Statutul întreprinderii comune. În același timp, CESE salută și faptul că planul de acțiune din regulament ia în considerare în mod serios problematica sănătății și a securității. |
6.6 |
Pentru a îndeplini cât mai bine obiectivele întreprinderii comune și a maximiza potențialul acestui dispozitiv nou, Comitetul consideră necesare următoarele:
|
Bruxelles, 25 octombrie 2007.
Președintele
Comitetului Economic și Social European
Dimitris DIMITRIADIS
(1) ENIAC = European Nanoelectronic Initiative Advisory Council.
ENIAC a fost și primul calculator fabricat din componente electronice (1945-1946).
(2) JO L 400, 30.12.2006, p. 1.
(3) INT/369.
(4) INT/363.
(5) INT/364.