9.2.2011 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 35/31 |
ORIENTAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
din 11 noiembrie 2010
privind cadrul juridic al procedurilor contabile și al raportării financiare din Sistemul European al Băncilor Centrale
(reformare)
(BCE/2010/20)
(2011/68/UE)
CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolele 12.1, 14.3 și 26.4,
având în vedere contribuția adusă de Consiliul general al Băncii Centrale Europene (BCE) în conformitate cu articolul 46.2 a doua și a treia liniuță din Statutul SEBC,
întrucât:
(1) |
Orientarea BCE/2006/16 din 10 noiembrie 2006 privind cadrul juridic al procedurilor contabile și al raportării financiare din Sistemul European al Băncilor Centrale (1) a fost modificată substanțial de mai multe ori și urmează să fie adoptate modificări suplimentare, în special cu privire la acoperirea riscului ratei dobânzii și reevaluarea deținerilor de DST, această decizie ar trebui reformată din motive de claritate. |
(2) |
În temeiul articolului 15 din Statutul SEBC, Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) are obligații de raportare. |
(3) |
În temeiul articolului 26.3 din Statutul SEBC, Comitetul executiv al BCE întocmește un bilanț consolidat al SEBC în scopuri analitice și operaționale. |
(4) |
În temeiul articolului 26.4 din Statutul SEBC, în vederea aplicării articolului 26 Consiliul guvernatorilor BCE stabilește normele necesare pentru standardizarea procedurilor contabile și a raportării financiare pentru operațiunile întreprinse de BCN. |
(5) |
Este necesară armonizarea datelor care sunt prezentate în situațiile financiare anuale publicate ale BCN și care privesc bancnotele euro aflate în circulație, remunerarea creanțelor/angajamentelor nete intra-Eurosistem care rezultă din alocarea bancnotelor euro în cadrul Eurosistemului și venitul monetar, |
ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Definiții
(1) În sensul prezentei orientări:
(a) |
„BCN” (NCB) înseamnă banca centrală națională a unui stat membru a cărui monedă este euro; |
(b) |
„scopuri contabile și de raportare financiară ale Eurosistemului” (Eurosystem accounting and financial reporting purposes) înseamnă obiectivele pentru care BCE elaborează situațiile financiare enumerate în anexa I, în conformitate cu articolele 15 și 26 din Statutul SEBC; |
(c) |
„entitate raportoare” (reporting entity) înseamnă BCE sau o BCN; |
(d) |
„dată de reevaluare trimestrială” (quarterly revaluation date) înseamnă data corespunzătoare ultimei zile calendaristice a unui trimestru; |
(e) |
„consolidare” (consolidation) înseamnă procesul contabil prin care datele financiare ale diferitelor entități juridice distincte sunt agregate ca și cum acestea ar forma o singură entitate; |
(f) |
„anul substituirii monedei fiduciare cu moneda euro” (cash changeover year) înseamnă perioada de 12 luni de la data la care monedele și bancnotele euro dobândesc statutul de mijloc legal de plată într-un stat membru a cărui monedă este euro; |
(g) |
„grila pentru alocarea bancnotelor” (banknote allocation key) înseamnă procentajele care rezultă prin luarea în calcul a cotei BCE din emisiunea totală de bancnote euro și prin aplicarea grilei de repartiție pentru capitalul subscris la cota BCN din acest total, în conformitate cu Decizia BCE/2010/29 din 13 decembrie 2010 privind emisiunea de bancnote euro (2); |
(h) |
„instituție de credit” (credit institution) înseamnă: (a) o instituție de credit în sensul articolului 2 și al articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (3), astfel cum au fost transpuse în legislația națională, care este supusă supravegherii de către o autoritate competentă; sau (b) o altă instituție de credit, în sensul articolului 123 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care este supusă verificării de un nivel comparabil cu supravegherea efectuată de o autoritate competentă. |
(2) Definițiile altor termeni tehnici utilizați de prezenta orientare sunt incluse în anexa II.
Articolul 2
Domeniul de aplicare
(1) Prezenta orientare se aplică BCE și BCN în scopurile contabile și de raportare financiară ale Eurosistemului.
(2) Domeniul de aplicare a prezentei orientări este limitat la regimul contabil și de raportare financiară al Eurosistemului prevăzut de Statutul SEBC. Prin urmare, acesta nu se aplică rapoartelor și conturilor financiare naționale ale BCN. Pentru a asigura consecvența și comparabilitatea între Eurosistem și regimurile naționale, se recomandă ca BCN să respecte, în ceea ce privește rapoartele și conturile financiare naționale și în măsura în care este posibil, normele stabilite de prezenta orientare.
Articolul 3
Principii contabile fundamentale
Se aplică următoarele principii contabile fundamentale:
(a) realitatea economică și transparența: metodele contabile și raportarea financiară reflectă realitatea economică, sunt transparente și respectă caracteristicile calitative inerente inteligibilității, pertinenței, credibilității și comparabilității. Tranzacțiile sunt înregistrate și prezentate în conformitate cu natura lor și realitatea economică, și nu doar în conformitate cu forma lor juridică;
(b) prudența: evaluarea activelor și pasivelor și înregistrarea veniturilor se efectuează cu prudență. În contextul prezentei orientări, aceasta înseamnă că creșterile de valoare rezultate din reevaluare nu se înregistrează ca venituri în contul de profit și pierdere, ci sunt înregistrate direct într-un cont de reevaluare, și că descreșterile de valoare rezultate din reevaluare se înregistrează la sfârșitul anului în contul de profit și pierdere, în cazul în care depășesc câștigurile anterioare din reevaluare înregistrate în contul corespunzător de reevaluare. Cu toate acestea, principiul prudenței nu permite constituirea de rezerve ascunse sau declararea în mod deliberat eronată a elementelor din bilanț și din contul de profit și pierdere;
(c) evenimente ulterioare datei bilanțului: activele și pasivele se ajustează în funcție de evenimentele care au loc între data bilanțului anual și data la care situațiile financiare sunt aprobate de organele competente, dacă aceste evenimente afectează situația activelor sau pasivelor la data bilanțului. În cazul în care evenimentele ulterioare datei bilanțului nu afectează situația activelor și pasivelor la data bilanțului, dar sunt importante deoarece omiterea lor din prezentare ar afecta capacitatea utilizatorilor situațiilor financiare de a efectua evaluări corecte și de a lua decizii adecvate, activele și pasivele aferente nu se ajustează, realizându-se doar o descriere a evenimentelor în cauză;
(d) pragul de semnificație: nu se acceptă abateri de la normele contabile, inclusiv de la cele care afectează calcularea conturilor de profit și pierdere ale BCN individuale și ale BCE, cu excepția cazului în care aceste abateri pot fi considerate în mod rezonabil ca nesemnificative în contextul general și în ceea ce privește prezentarea conturilor financiare ale instituției raportoare;
(e) principiul continuității activității: conturile sunt elaborate avându-se în vedere continuitatea operativă;
(f) principiul contabilității de angajamente: veniturile și cheltuielile se înregistrează în exercițiul contabil în care sunt obținute sau efectuate, și nu în perioada în care sunt efectiv încasate sau plătite;
(g) consecvența și comparabilitatea: criteriile de evaluare a elementelor din bilanț și de constatare a veniturilor se aplică în mod consistent, printr-o abordare comună și continuă în cadrul Eurosistemului, pentru a asigura comparabilitatea datelor din situațiile financiare.
Articolul 4
Înregistrarea elementelor de activ și pasiv
Un activ/pasiv financiar sau de alt tip este înregistrat în bilanțul entității raportoare numai în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:
(a) |
este probabil ca orice beneficiu economic viitor asociat elementului de activ sau de pasiv în cauză să fie încasat sau plătit de entitatea raportoare; |
(b) |
toate riscurile și avantajele aferente activului sau pasivului în cauză au fost transferate în mare parte entității raportoare; |
(c) |
costul sau valoarea activului pentru entitatea raportoare sau valoarea datoriei pot fi măsurate în mod corect. |
Articolul 5
Metoda de înregistrare economică și metoda de înregistrare la data decontării
(1) Metoda de înregistrare economică se utilizează ca bază pentru înregistrarea tranzacțiilor valutare, a instrumentelor financiare exprimate în valută externă și a veniturilor aferente. Metoda în cauză poate fi aplicată prin două tehnici diferite:
(a) |
„metoda standard”, descrisă în capitolele III și IV și în anexa III; și |
(b) |
„metoda alternativă”, descrisă în anexa III. |
(2) Tranzacțiile cu titluri de valoare, inclusiv instrumentele de capitaluri proprii exprimate în valută externă, pot fi înregistrate în continuare în conformitate cu metoda de înregistrare la data decontării. Dobânzile acumulate aferente, inclusiv primele și disconturile, se înregistrează zilnic de la data decontării la vedere.
(3) BCN pot utiliza fie metoda de înregistrare economică, fie metoda de înregistrare la data decontării pentru a înregistra orice tranzacții, instrumente financiare și dobânzi aferente exprimate în euro.
(4) Cu excepția ajustărilor contabile de la sfârșitul trimestrului și de la sfârșitul anului și a elementelor raportate la „Alte active” și „Alte pasive”, cifrele incluse în raportul financiar zilnic efectuat în scopurile de raportare financiară ale Eurosistemului indică doar fluxurile de numerar din posturile din bilanț.
CAPITOLUL II
STRUCTURA BILANȚULUI ȘI NORMELE DE EVALUARE A ELEMENTELOR DIN BILANȚ
Articolul 6
Structura bilanțului
Structura bilanțului BCE și al BCN elaborat în scopurile de raportare financiară ale Eurosistemului se bazează pe structura stabilită în anexa IV.
Articolul 7
Norme de evaluare a elementelor din bilanț
(1) Pentru evaluarea elementelor din bilanț se utilizează ratele și prețurile curente de pe piață, cu excepția cazurilor în care se prevede altfel în anexa IV.
(2) Reevaluarea aurului, a instrumentelor în valută externă, a titlurilor de valoare altele decât titlurile de valoare clasificate ca titluri de valoare păstrate până la scadență și titluri de valoare netranzacționabile, precum și a instrumentelor financiare, atât din bilanț, cât și din afara bilanțului, se efectuează la data reevaluării trimestriale, la ratele și prețurile medii ale pieței. Acest lucru nu împiedică entitățile raportoare să-și reevalueze portofoliile mai frecvent pentru scopuri interne, cu condiția ca pe parcursul trimestrului elementele din bilanțul lor să fie raportate doar la valoarea de tranzacționare.
(3) Nu se face distincție între diferențele din reevaluare la preț și la curs de schimb pentru aur, dar se înregistrează o singură diferență din reevaluare pentru aur, bazată pe prețul în euro pe unitatea de măsură definită a aurului, preț determinat de cursul de schimb EUR/USD valabil la data reevaluării trimestriale. În cazul schimburilor valutare, inclusiv al tranzacțiilor din bilanț și din afara bilanțului, reevaluarea se efectuează pentru fiecare monedă în parte. În sensul prezentului articol, deținerile de DST, inclusiv pozițiile în valută externă individuale desemnate care stau la baza coșului DST, sunt înregistrate ca o singură poziție. Pentru titlurile de valoare, reevaluarea se efectuează pentru fiecare cod în parte, adică același tip/număr ISIN. Titlurile de valoare deținute în scopuri de politică monetară sau incluse la postul „Alte active financiare” sau „Diverse” sunt înregistrate ca poziții separate.
(4) Înregistrările valorilor rezultate din reevaluare se stornează la sfârșitul următorului trimestru, cu excepția descreșterilor de valoare rezultate din reevaluare înregistrate în contul de profit și pierdere la sfârșitul anului; în cursul trimestrului, orice tranzacție se raportează la prețurile și ratele de tranzacționare.
(5) Titlurile de valoare clasificate ca titluri de valoare păstrate până la scadență sunt considerate dețineri separate, se evaluează la costurile amortizate și fac obiectul deprecierii. Același tratament se aplică titlurilor de valoare netranzacționabile. Titlurile de valoare clasificate ca titluri de valoare păstrate până la scadență pot fi vândute înainte de scadență în oricare dintre următoarele situații:
(a) |
în cazul în care cantitatea vândută este considerată a fi nesemnificativă în comparație cu suma totală a portofoliului de titluri de valoare păstrate până la scadență; |
(b) |
în cazul în care titlurile de valoare sunt vândute în luna în care se regăsește data scadenței; |
(c) |
în circumstanțe excepționale, precum o deteriorare semnificativă a solvabilității creditorului, sau ca urmare a unei decizii de politică monetară explicite a Consiliului guvernatorilor. |
Articolul 8
Tranzacții reversibile
(1) O tranzacție reversibilă realizată în cadrul unui contract de report se înregistrează în pasivul bilanțului ca un depozit acceptat cu garanție, în timp ce elementul oferit ca garanție rămâne înscris în activul bilanțului. Titlurile de valoare vândute care urmează a fi răscumpărate în cadrul contractelor de report sunt înregistrate de entitatea raportoare, care trebuie să le răscumpere, ca și cum activele în cauză ar continua să facă parte din portofoliul din care au fost vândute.
(2) O tranzacție reversibilă realizată în cadrul unui contract de deport se înregistrează în activul bilanțului ca un credit acordat cu garanție la valoarea creditului acordat. Titlurile achiziționate în cadrul contractelor de deport nu se reevaluează, iar profitul sau pierderea rezultat(ă) nu se înregistrează în contul de profit și pierdere de către entitatea raportoare creditoare.
(3) În cazul operațiunilor de împrumut de titluri de valoare, titlurile rămân înscrise în bilanțul împrumutătorului. Aceste operațiuni se înregistrează în contabilitate în același mod ca și operațiunile de report. Dacă totuși titlurile împrumutate de entitatea raportoare, în calitate de împrumutat, nu sunt păstrate în contul său de custodie la sfârșit de an, aceasta constituie un provizion pentru pierderi, în cazul în care valoarea de piață a titlurilor în cauză a crescut de la data contractului operațiunii de împrumut. Entitatea împrumutată indică un element de pasiv pentru retransferul titlurilor, în cazul în care titlurile au fost vândute între timp.
(4) Tranzacțiile cu aur garantate sunt înregistrate ca și contractele de report. Fluxurile de aur aferente acestor operațiuni garantate nu se înregistrează în situațiile financiare, iar diferența dintre prețurile la vedere și cele la termen ale operațiunii se înregistrează pe măsura acumulării.
(5) Tranzacțiile reversibile, inclusiv operațiunile de împrumut de titluri de valoare, realizate în cadrul unui program automat de împrumut de titluri de valoare, se înregistrează în bilanț numai în cazul în care se furnizează o garanție sub formă de numerar plasat în contul BCN relevante sau al BCE.
Articolul 9
Instrumente de capitaluri proprii tranzacționabile
(1) Prezentul articol se aplică instrumentelor de capitaluri proprii tranzacționabile, adică acțiunilor sau fondurilor de investiții în acțiuni, indiferent dacă tranzacțiile sunt efectuate direct de o entitate raportoare sau de un mandatar al acesteia, cu excepția activităților efectuate pentru fondurile de pensii, participații, investiții în filiale sau interese semnificative.
(2) Instrumentele de capitaluri proprii exprimate în valută externă și divulgate la „Alte active” nu fac parte din poziția valutară globală, ci formează dețineri valutare distincte. Calcularea pierderilor și câștigurilor din diferențele de curs de schimb se poate efectua fie prin metoda costului mediu net, fie prin metoda costului mediu.
(3) Reevaluarea portofoliilor de acțiuni se efectuează în conformitate cu articolul 7 alineatul (2). Reevaluarea se efectuează pentru fiecare element în parte. Pentru fondurile de investiții în acțiuni, reevaluarea prețului se efectuează pe bază netă, și nu pe bază individuală, acțiune cu acțiune. Nu se fac compensări între acțiuni diferite sau între diferite fonduri de investiții în acțiuni.
(4) Tranzacțiile se înregistrează în bilanț la prețul tranzacției.
(5) Comisionul de brokeraj se înregistrează fie ca un cost al tranzacției care trebuie inclus în costul activului, fie ca cheltuieli în contul de profit și pierdere.
(6) Valoarea dividendului cumpărat se include în costul instrumentului de capital propriu. La data fără dividend, atâta timp cât plata dividendului nu a fost încă încasată, valoarea dividendului cumpărat poate fi înregistrată ca element distinct.
(7) Dividendele de încasat nu se înregistrează la sfârșitul perioadei, deoarece ele sunt deja reflectate în prețul de piață al instrumentelor de capitaluri proprii, cu excepția acțiunilor cotate în perioada fără dividend.
(8) Emisiunile de acțiuni noi cu opțiune sunt înregistrate ca un activ separat la emisiune. Costul de achiziție se calculează pe baza costului mediu curent al instrumentului de capitaluri proprii, pe baza prețului de exercitare al drepturilor și pe baza raportului dintre instrumentele de capitaluri proprii existente și cele noi. În mod alternativ, prețul acțiunii cu opțiune se poate calcula pe baza valorii acțiunii cu opțiune pe piață, pe baza costului mediu curent al instrumentului de capitaluri proprii și pe baza prețului de piață al instrumentului de capitaluri proprii anterior emisiunii.
Articolul 10
Acoperirea riscului ratei dobânzii cu privire la titlurile de valoare cu instrumente derivate
(1) Acoperirea riscului ratei dobânzii cu privire la un titlu de valoare cu un instrument derivat înseamnă desemnarea unui instrument derivat astfel încât modificarea valorii corecte a acestuia să compenseze modificarea valorii corecte a titlului de valoare acoperit rezultată din fluctuațiile ratelor dobânzii.
(2) Instrumentele acoperite și cele de acoperire sunt recunoscute și tratate în conformitate cu dispozițiile generale, normele de evaluare, cerințele de constatare a rezultatelor și cerințele specifice instrumentelor care sunt incluse în prezenta orientare.
(3) Prin derogare de la articolul 3 litera (b), articolul 7 alineatul (3), articolul 13 alineatele (1) și (2), articolul 14 alineatul (1) litera (b) și alineatul (2) litera (d) și articolul 15 alineatul (2), în cazul evaluării unui titlu de valoare acoperit și a unui instrument derivat de acoperire se poate aplica următorul tratament alternativ:
(a) |
titlul de valoare și instrumentul derivat sunt reevaluate și înregistrate în bilanț la valoarea de piață de la sfârșitul fiecărui trimestru. Următoarea abordare de evaluare asimetrică se aplică valorii nete a creșterilor/descreșterilor de valoare rezultate din reevaluare cu privire la instrumentele acoperite și de acoperire:
|
(b) |
acoperirea unui titlu de valoare deja deținut: în cazul în care costul mediu al unui titlu de valoare acoperit este diferit de prețul de piață al titlului respectiv la data inițierii acoperirii, se aplică următorul tratament:
|
(c) |
se recomandă ca soldul primelor și disconturilor neamortizate existent la data la care acoperirea a fost stabilită să fie amortizat pe parcursul duratei reziduale de viață a instrumentului acoperit. |
(4) În cazul în care contabilitatea de acoperire este întreruptă, titlul de valoare și instrumentul derivat care au rămas în registrele entității raportoare vor fi evaluate ca instrumente independente de la data întreruperii, în conformitate cu normele generale prevăzute în prezenta orientare.
(5) Tratamentul alternativ menționat la alineatul (3) poate fi aplicat doar dacă sunt întrunite toate condițiile următoare:
(a) |
la data inițierii acoperirii există o documentație formală a relației de acoperire, a obiectivului de gestionare a riscului și a strategiei de realizare a acoperirii. Documentația respectivă include toate elementele următoare: (i) identificarea instrumentului derivat utilizat ca instrument de acoperire; (ii) identificarea titlului de valoare acoperit aferent; și (iii) o evaluare a eficienței instrumentului derivat de compensare a expunerii la modificări ale valorii corecte a titlului de valoare, expunere care poate fi atribuită riscului ratei dobânzii; |
(b) |
gradul de eficiență al acoperirii este considerat foarte ridicat și poate fi măsurat în mod corect. Trebuie evaluată atât eficiența prospectivă, cât și cea retrospectivă. Se recomandă ca:
|
(6) Următoarele dispoziții se aplică în cazul acoperirii unui grup de titluri de valoare: mai multe titluri de valoare cu o rată a dobânzii similară pot fi agregate și acoperite ca grup numai dacă toate condițiile următoare sunt îndeplinite:
(a) |
titlurile de valoare au o durată similară; |
(b) |
grupul de titluri de valoare este conform cu testul de eficiență atât din punct de vedere prospectiv, cât și din punct de vedere retrospectiv; |
(c) |
modificarea valorii corecte care poate fi atribuită riscului acoperit pentru fiecare titlu de valoare din grup este apreciată a fi aproximativ proporțională cu modificarea globală a valorii corecte care poate fi atribuită riscului acoperit al grupului de titluri de valoare. |
Articolul 11
Instrumente sintetice
(1) Instrumentele combinate în vederea constituirii unui instrument sintetic sunt recunoscute și tratate separat de alte instrumente, în conformitate cu dispozițiile generale, normele de evaluare, normele de recunoaștere a venitului și cerințele specifice diverselor instrumente prevăzute în prezenta orientare.
(2) Prin derogare de la articolul 3 litera (b), articolul 7 alineatul (3), articolul 13 alineatul (1) și articolul 15 alineatul (2), în cazul evaluării instrumentelor sintetice se poate aplica următorul tratament alternativ:
(a) |
creșterile și descreșterile de valoare rezultate din reevaluare aferente instrumentelor combinate în vederea constituirii unui instrument sintetic se compensează la sfârșitul anului. În acest caz, creșterile nete de valoare rezultate din reevaluare se înregistrează într-un cont de reevaluare. Descreșterile nete de valoare rezultate din reevaluare se înscriu în contul de profit și pierdere, în cazul în care depășesc câștigurile nete anterioare rezultate din reevaluare înregistrate în contul de reevaluare corespunzător; |
(b) |
titlurile de valoare deținute ca parte dintr-un instrument sintetic nu fac parte din ansamblul activelor în aceste titluri, ci sunt deținute separat; |
(c) |
descreșterile de valoare rezultate din reevaluare înscrise în contul de profit și pierdere la sfârșitul anului și creșterile corespunzătoare de valoare rezultate din reevaluare se amortizează separat în anii ulteriori. |
(3) În cazul în care unul dintre instrumentele combinate expiră, este vândut, a ajuns la scadență sau este exercitat, entitatea raportoare întrerupe în viitor aplicarea tratamentului alternativ prevăzut la alineatul (2), iar orice câștiguri din evaluare neamortizate creditate în contul de profit și pierdere în anii anteriori se stornează imediat.
(4) Tratamentul alternativ prevăzut la alineatul (2) poate fi aplicat doar dacă sunt întrunite toate condițiile următoare:
(a) |
instrumentele individuale sunt gestionate și evaluate din punct de vedere al randamentului ca un singur instrument combinat, pe baza unei strategii de management al riscului sau de investiție; |
(b) |
la recunoașterea inițială, instrumentele individuale sunt structurate și desemnate ca un instrument sintetic; |
(c) |
aplicarea tratamentului alternativ elimină sau reduce în mod semnificativ inconsecvențele în evaluare (discrepanțele în evaluare) care ar rezulta din aplicarea normelor generale prevăzute de prezenta orientare în privința fiecărui instrument individual; |
(d) |
disponibilitatea documentației formale permite verificarea îndeplinirii condițiilor prevăzute la literele (a), (b) și (c). |
Articolul 12
Bancnote
(1) Pentru punerea în aplicare a articolului 49 din Statutul SEBC, bancnotele altor state membre a căror monedă este euro, deținute de o BCN, nu se înregistrează ca bancnote în circulație, ci ca solduri intra-Eurosistem. Procedura de înregistrare a bancnotelor altor state membre a căror monedă este euro este următoarea:
(a) |
BCN care primește bancnote exprimate în unități monetare naționale din zona euro emise de o altă BCN notifică zilnic BCN emitentă cu privire la valoarea bancnotelor remise pentru a fi schimbate, cu excepția cazului în care volumul dintr-o anumită zi este prea redus. BCN emitentă inițiază o plată corespunzătoare, prin intermediul sistemului TARGET2, către BCN receptoare; și |
(b) |
ajustarea cifrelor privind „bancnotele în circulație” se efectuează în registrele BCN emitente, la primirea notificării menționate anterior. |
(2) Valoarea „bancnotelor în circulație” din bilanțurile BCN este rezultatul următoarelor trei componente:
(a) |
valoarea neajustată a bancnotelor euro în circulație, inclusiv bancnotele din anul substituirii monedei fiduciare cu moneda euro, exprimate în unități monetare naționale din zona euro pentru BCN care adoptă moneda euro, care se calculează în conformitate cu una dintre următoarele două metode:
Unde:
|
(b) |
minus valoarea creanței neremunerate față de banca ECI din programul ECI (Extended Custodial Inventory), în cazul unui transfer de proprietate asupra bancnotelor din programul ECI; |
(c) |
plus sau minus valoarea ajustărilor rezultate din aplicarea grilei pentru alocarea bancnotelor. |
CAPITOLUL III
CONSTATAREA REZULTATELOR
Articolul 13
Constatarea rezultatelor
(1) Următoarele reguli se aplică pentru constatarea rezultatelor:
(a) |
pierderile și câștigurile realizate se înregistrează în contul de profit și pierdere; |
(b) |
creșterile de valoare rezultate din reevaluare nu se înregistrează ca venit, ci se înregistrează direct într-un cont de reevaluare; |
(c) |
descreșterile de valoare rezultate din reevaluare la sfârșitul anului se înregistrează în contul de profit și pierdere dacă depășesc câștigurile din reevaluare anterioare înregistrate în contul de reevaluare corespunzător; |
(d) |
descreșterile de valoare rezultate din reevaluare înregistrate în contul de profit și pierdere nu se stornează în anii următori în contrapartidă cu noile creșteri de valoare rezultate din reevaluare; |
(e) |
descreșterile de valoare rezultate din reevaluare aferente unui titlu de valoare, unei valute externe sau unor active în aur nu se compensează cu creșterile de valoare rezultate din reevaluare aferente altor titluri de valoare, valute sau active în aur; |
(f) |
la sfârșitul anului pierderile din depreciere se înregistrează în contul de profit și pierdere și nu se stornează în anii următori decât dacă deprecierea se reduce, iar reducerea poate fi legată de un eveniment notabil care s-a produs după prima înregistrare a deprecierii. |
(2) Primele sau disconturile aferente titlurilor de valoare emise și achiziționate se calculează și se prezintă ca parte a veniturilor din dobânzi și se amortizează pe durata de viață reziduală a titlurilor, fie conform metodei amortizării liniare, fie conform metodei ratei interne a rentabilității (RIR). Totuși, metoda RIR este obligatorie pentru titlurile cu discont, cu o scadență reziduală mai mare de un an la data achiziționării.
(3) Dobânzile acumulate aferente activelor și pasivelor financiare, de exemplu dobânzi de plătit și prime/disconturi amortizate, exprimate în valută externă, se calculează și se înregistrează în conturi zilnic, pe baza celor mai recente cursuri disponibile. Dobânzile acumulate aferente activelor și pasivelor financiare exprimate în euro se calculează și se înregistrează în conturi cel puțin trimestrial. Dobânzile acumulate aferente altor posturi de bilanț se calculează și se înregistrează în conturi cel puțin anual.
(4) Indiferent de frecvența calculării dobânzilor acumulate, dar sub rezerva excepțiilor menționate la articolul 5 alineatul (4), entitățile raportoare raportează în cursul trimestrului datele la valoarea de tranzacționare.
(5) Dobânzile acumulate exprimate în valută externă se convertesc la cursul de schimb valabil la data înregistrării și afectează poziția în moneda respectivă.
(6) În general, pentru calcularea dobânzilor acumulate pe parcursul anului se pot aplica practicile locale, adică acestea pot fi calculate fie până la ultima zi lucrătoare, fie până la ultima zi calendaristică a trimestrului. Cu toate acestea, la sfârșitul anului, 31 decembrie reprezintă data obligatorie de referință.
(7) Ieșirile de devize care implică o modificare a poziției într-o anumită valută externă pot genera câștiguri sau pierderi realizate din diferențe de curs de schimb.
Articolul 14
Costul tranzacțiilor
(1) La determinarea costului tranzacțiilor se aplică următoarele norme generale:
(a) |
metoda costului mediu se utilizează zilnic pentru aur, instrumente și titluri de valoare exprimate în valută externă, pentru a calcula costul de achiziție al elementelor vândute, având în vedere efectul fluctuațiilor cursului de schimb și/sau ale prețului; |
(b) |
prețul mediu/rata medie de cost a elementului de activ/pasiv se reduce/se majorează cu descreșterile de valoare rezultate din reevaluare înregistrate în contul de profit și pierdere la sfârșitul anului; |
(c) |
în cazul achiziționării de titluri cu cupoane, cuantumul venitului din cupoane aferente titlurilor achiziționate se înregistrează separat. În cazul titlurilor exprimate în valută externă, acesta se include la poziția valutei respective, dar nu afectează costul sau prețul activului în vederea determinării prețului mediu și nici costul valutei respective. |
(2) Următoarele norme speciale se aplică titlurilor de valoare:
(a) |
tranzacțiile se înregistrează la prețul tranzacției și se înscriu în conturile financiare la preț exclusiv dobânda; |
(b) |
comisioanele de custodie și de gestionare, comisioanele de cont curent și alte costuri indirecte nu sunt considerate costuri ale tranzacției și se includ în contul de profit și pierdere. Aceste costuri nu sunt considerate parte a costului mediu al unui anumit element de activ; |
(c) |
veniturile se înregistrează la valoarea brută, reținerea rambursabilă la sursă și alte taxe fiind înregistrate separat; |
(d) |
în scopul calculării costului mediu de achiziție al unui titlu, fie (i) se adaugă toate achizițiile efectuate în cursul aceleiași zile, la prețul lor de tranzacție, la poziția zilei precedente pentru a obține un nou preț mediu ponderat înainte de înregistrarea vânzărilor pentru aceeași zi; fie (ii) se înregistrează achizițiile și vânzările individuale de titluri în ordinea producerii lor pe parcursul zilei, în scopul calculării prețului mediu revizuit. |
(3) Următoarele norme speciale se aplică aurului și valutei:
(a) |
tranzacțiile în valută externă care nu implică nici o modificare a poziției în valuta respectivă se convertesc în euro, la cursul de schimb de la data contractului sau de la data decontării, și nu influențează costul de achiziție al poziției respective; |
(b) |
tranzacțiile în valută externă care implică o modificare a poziției în valuta respectivă se convertesc în euro, la cursul de schimb de la data contractului; |
(c) |
se consideră că decontarea principalelor sume rezultate din tranzacții reversibile cu titluri exprimate în valută externă sau cu aur nu produce nici o modificare în poziția acelei valute sau în poziția aurului; |
(d) |
încasările și plățile efective în numerar se convertesc la cursul de schimb valabil la data decontării; |
(e) |
în cazul în care există o poziție lungă, intrările nete de valută și aur efectuate pe parcursul unei zile se adaugă, la costul mediu al intrărilor din acea zi pentru fiecare valută și pentru aur, la poziția din ziua precedentă, pentru a obține un nou curs mediu ponderat de schimb/preț mediu ponderat al aurului. În cazul ieșirilor nete, calcularea câștigurilor sau pierderilor realizate se face pe baza costului mediu al valutei externe respective sau al poziției de aur din ziua precedentă, astfel încât costul mediu să rămână nemodificat. Diferențele de curs de schimb mediu/de preț mediu al aurului dintre intrări și ieșiri pe parcursul zilei generează, de asemenea, câștiguri sau pierderi realizate. În cazul unei poziții scurte (sold debitor) pentru o valută sau pentru aur, se aplică metoda inversă celei descrise anterior. Astfel, costul mediu al poziției scurte este afectat de ieșirile nete, în timp ce intrările nete reduc poziția la cursul de schimb mediu ponderat/prețul mediu ponderat al aurului existent și generează câștiguri sau pierderi realizate; |
(f) |
costurile tranzacțiilor valutare și alte costuri generale se înregistrează în contul de profit și pierdere. |
CAPITOLUL IV
NORME CONTABILE PENTRU INSTRUMENTELE DIN AFARA BILANȚULUI
Articolul 15
Norme generale
(1) Tranzacțiile valutare la termen (forward), componentele ce se execută la termen (forward) ale swap-urilor valutare și alte instrumente valutare care implică schimbul unei valute contra altei valute, la o dată ulterioară, sunt incluse în pozițiile nete valutare pentru calcularea costurilor medii de achiziție și pentru calcularea pierderilor și câștigurilor din diferențele de curs de schimb.
(2) Swap-urile pe rata dobânzii, contractele futures pe rata dobânzii, contractele forward pe rata dobânzii, alte instrumente și opțiuni având ca obiect rata dobânzii se înregistrează în contabilitate și se reevaluează element cu element. Aceste instrumente se înregistrează separat de posturile din bilanț.
(3) Profiturile și pierderile aferente instrumentelor din afara bilanțului se recunosc și se înregistrează în mod similar cu instrumentele din bilanț.
Articolul 16
Tranzacții valutare la termen (forward)
(1) Cumpărările și vânzările la termen (forward) se înregistrează în conturile în afara bilanțului de la data încheierii tranzacției până la data decontării, la cursul la vedere (spot) al operațiunii la termen (forward). Câștigurile și pierderile realizate aferente vânzărilor se calculează pe baza costului mediu al poziției valutare de la data contractului, în conformitate cu procedura zilnică de compensare a cumpărărilor și vânzărilor.
(2) Diferența dintre cursurile la vedere (spot) și la termen (forward) este înregistrată ca dobândă de plătit sau de încasat pe măsura acumulării (pro rata temporis).
(3) La data decontării, conturile în afara bilanțului se stornează.
(4) Poziția valutară este afectată la data tranzacției de tranzacțiile la termen la cursul la vedere.
(5) Pozițiile la termen se evaluează împreună cu poziția la vedere a aceleiași valute, compensând eventualele diferențe care pot apărea în cadrul unei singure poziții valutare. Un sold net debitor se înregistrează în debitul contului de profit și pierdere, dacă depășește câștigurile anterioare din reevaluare înregistrate în contul de reevaluare. Un sold net creditor se înregistrează în creditul contului de reevaluare.
Articolul 17
Swap-uri valutare
(1) Cumpărările și vânzările la termen (forward) și la vedere (spot) se înregistrează în conturile de bilanț la data decontării.
(2) Cumpărările și vânzările la termen (forward) și la vedere (spot) se înregistrează în conturile în afara bilanțului de la data încheierii tranzacției până la data decontării, la cursul la vedere al tranzacțiilor.
(3) Vânzările sunt înregistrate la cursul la vedere al tranzacției. Prin urmare, nu apar câștiguri sau pierderi.
(4) Diferența dintre cursurile la vedere și cursurile la termen este înregistrată ca dobândă de plătit sau de încasat pe măsura acumulării, atât pentru cumpărări, cât și pentru vânzări.
(5) La data decontării, conturile în afara bilanțului se stornează.
(6) Poziția valutară se modifică numai ca rezultat al acumulărilor exprimate în valută externă.
(7) Poziția la termen (forward) se evaluează împreună cu poziția la vedere (spot) corespunzătoare.
Articolul 18
Contracte futures
(1) Contractele futures se înregistrează la data încheierii tranzacției în conturile în afara bilanțului.
(2) Marja inițială se înregistrează ca activ separat, în cazul în care este depozitată sub formă de numerar. În cazul în care este depozitată sub formă de titlu de valoare, marja inițială nu se modifică în bilanț.
(3) Fluctuațiile zilnice ale marjelor de variație se înregistrează în contul de profit și pierdere și afectează poziția valutară. Aceeași procedură se aplică la data închiderii poziției deschise, indiferent dacă livrarea are sau nu loc. În cazul în care livrarea are loc, cumpărarea sau vânzarea se înregistrează la prețul pieței.
(4) Comisioanele se înregistrează în contul de profit și pierdere.
Articolul 19
Swap-uri pe rata dobânzii
(1) Swap-urile pe rata dobânzii se înregistrează la data încheierii tranzacției în conturi în afara bilanțului.
(2) Plățile dobânzilor curente, încasate sau efectuate, se înregistrează pe măsura acumulării. Plățile pot fi decontate pe bază netă pentru fiecare swap pe rata dobânzii, dar venitul din dobânzile acumulate și cheltuielile asociate se raportează la valoarea brută.
(3) Swap-urile pe rata dobânzii se reevaluează individual și, în cazul în care este necesar, se convertesc în euro la cursul de schimb la vedere. Se recomandă ca descreșterile de valoare înregistrate în contul de profit și pierdere la sfârșitul anului să fie amortizate în anii ulteriori, ca în cazul swap-urilor forward pe rata dobânzii amortizarea să înceapă de la data valutei tranzacției și ca metoda de amortizare să fie metoda liniară. Creșterile de valoare rezultate din reevaluare se creditează într-un cont de reevaluare.
(4) Comisioanele se înregistrează în contul de profit și pierdere.
Articolul 20
Contracte forward pe rata dobânzii
(1) Contractele forward pe rata dobânzii se înregistrează la data tranzacției în conturi în afara bilanțului.
(2) Plata compensatorie datorată de una dintre părți altei părți la data decontării se înregistrează la data decontării în contul de profit și pierdere. Plățile nu se înregistrează pe măsura acumulării.
(3) În cazul contractelor forward pe rata dobânzii în valută externă, plățile compensatorii au efect asupra poziției aferente valutei externe. Plățile compensatorii se convertesc în euro la cursul de schimb la vedere valabil la data decontării.
(4) Toate contractele forward pe rata dobânzii sunt reevaluate individual și, în cazul în care este necesar, se convertesc în euro la cursul de schimb la vedere. Descreșterile de valoare rezultate din reevaluare înregistrate în contul de profit și pierdere la sfârșitul anului nu se stornează în anii ulteriori în contrapartidă cu câștigurile nerealizate, cu excepția cazului în care instrumentul este lichidat sau a ajuns la scadență. Creșterile de valoare rezultate din reevaluare se creditează într-un cont de reevaluare.
(5) Comisioanele se înregistrează în contul de profit și pierdere.
Articolul 21
Tranzacții la termen (forward) cu titluri de valoare
Tranzacțiile la termen (forward) cu titluri de valoare sunt înregistrate în conformitate cu una dintre următoarele două metode:
1. |
Metoda A:
|
2. |
Metoda B:
|
Articolul 22
Opțiuni
(1) Opțiunile se înregistrează în conturile în afara bilanțului de la data tranzacției până la data exercitării sau la data expirării, la prețul de exercitare al instrumentului suport.
(2) Primele exprimate în valută externă se convertesc în euro la cursul de schimb valabil fie la data contractului, fie la data decontării. Prima plătită se înregistrează ca activ separat, în timp ce prima încasată se înregistrează ca pasiv separat.
(3) În cazul în care opțiunea este exercitată, instrumentul suport se înregistrează în bilanț la prețul de exercitare, plus sau minus valoarea inițială a primei. Valoarea inițială a primei opțiunii se ajustează pe baza descreșterilor de valoare înregistrate în contul de profit și pierdere, la sfârșitul anului.
(4) În cazul în care opțiunea nu este exercitată, valoarea primei opțiunii, ajustată pe baza descreșterilor de valoare rezultate din reevaluare din anul precedent, se înregistrează în contul de profit și pierdere, convertită la cursul de schimb valabil la data expirării.
(5) Poziția valutară este afectată de marja variației zilnice pentru opțiunile de tip futures, de reducerile primei opțiunii de la sfârșitul anului, de tranzacțiile aferente la data exercitării sau de prima opțiunii la data expirării. Fluctuațiile zilnice ale marjelor de variație se înregistrează în contul de profit și pierdere.
(6) Fiecare contract de opțiune se reevaluează individual. Descreșterile de valoare rezultate din reevaluare înregistrate în contul de profit și pierdere nu se stornează în anii ulteriori în raport cu creșterile de valoare rezultate din reevaluare. Creșterile de valoare rezultate din reevaluare se creditează într-un cont de reevaluare. Descreșterile de valoare rezultate din reevaluare pe orice opțiune nu se compensează cu creșterile de valoare rezultate din reevaluare pe o altă opțiune.
(7) În sensul aplicării alineatului (6), valorile de piață sunt prețurile cotate, în cazul în care respectivele prețuri pot fi obținute de la o bursă, un dealer, un broker sau de la o entitate similară. În cazul în care nu sunt disponibile prețuri cotate, valoarea de piață se determină cu ajutorul unei tehnici de evaluare. Tehnica de evaluare respectivă se folosește în mod constant în timp și va fi posibil să se demonstreze că metoda oferă estimări credibile ale prețurilor care ar fi obținute în cadrul unor tranzacții reale de pe piață.
(8) Comisioanele se înregistrează în contul de profit și pierdere.
CAPITOLUL V
OBLIGAȚII DE RAPORTARE
Articolul 23
Modele de raportare
(1) BCN raportează la BCE date în scopul raportării financiare din cadrul Eurosistemului, în conformitate cu prezenta orientare.
(2) Modelele de raportare ale Eurosistemului cuprind toate elementele prevăzute la anexa IV. Conținutul elementelor care trebuie incluse în diferitele modele de bilanț sunt descrise, de asemenea, în anexa IV.
(3) Modelele diferitelor situații financiare publicate sunt conforme cu următoarele anexe:
(a) anexa V: situația financiară săptămânală consolidată a Eurosistemului publicată după sfârșitul trimestrului;
(b) anexa VI: situația financiară săptămânală consolidată a Eurosistemului publicată după în cursul trimestrului;
(c) anexa VII: bilanțul anual consolidat al Eurosistemului.
CAPITOLUL VI
BILANȚUL ANUAL PUBLICAT ȘI CONTUL ANUAL DE PROFIT ȘI PIERDERE PUBLICAT
Articolul 24
Bilanțurile publicate și conturile de profit și pierdere publicate
Se recomandă ca BCN să își adapteze bilanțurile anuale publicate și conturile de profit și pierdere anuale publicate în conformitate cu anexele VIII și IX.
CAPITOLUL VII
NORMELE REFERITOARE LA CONSOLIDARE
Articolul 25
Norme generale referitoare la consolidare
(1) Bilanțurile consolidate ale Eurosistemului cuprind toate posturile din bilanțurile BCE și BCN.
(2) În cadrul procesului de consolidare există consecvență între rapoarte. Toate situațiile financiare ale Eurosistemului sunt întocmite în mod similar, prin aplicarea acelorași tehnici și proceduri de consolidare.
(3) BCE întocmește bilanțurile consolidate ale Eurosistemului. Respectivele bilanțuri respectă necesitatea unor principii și tehnici contabile uniforme, a unor exerciții financiare care coincid în cadrul Eurosistemului, a ajustărilor din consolidare aferente operațiunilor și pozițiilor intra-Eurosistem și ține seama de orice modificări intervenite în componența Eurosistemului.
(4) Elementele individuale din bilanț, altele decât soldurile intra-Eurosistem ale BCN și BCE, sunt agregate în vederea consolidării.
(5) Soldurile BCN și BCE în raport cu terții se înregistrează la valoarea lor brută în procesul de consolidare.
(6) Soldurile intra-Eurosistem sunt prezentate în bilanțurile BCE și BCN în conformitate cu anexa IV.
CAPITOLUL VIII
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 26
Dezvoltarea, aplicarea și interpretarea normelor
(1) Comitetul pentru contabilitate și venituri monetare al SEBC (AMICO) prezintă Consiliului guvernatorilor, prin intermediul Comitetului executiv, rapoarte cu privire la evoluția, introducerea și aplicarea normelor contabile și de raportare financiară ale SEBC.
(2) La interpretarea prezentei orientări, se ține seama de lucrările pregătitoare, de principiile contabile armonizate de dreptul Uniunii și de standardele contabile internaționale general acceptate.
Articolul 27
Norme tranzitorii
(1) BCN reevaluează toate activele și pasivele financiare la data la care devin membre ale Eurosistemului. Creșterile de valoare rezultate din reevaluare produse înainte de sau la data respectivă se separă de creșterile de valoare rezultate din reevaluare care pot apărea ulterior și rămân la BCN. Prețurile și cursurile pieței aplicate de BCN în bilanțul de deschidere la data integrării în Eurosistem se consideră ca fiind costul mediu al activelor și pasivelor BCN în cauză.
(2) Se recomandă ca acele creșteri de valoare rezultate din reevaluare înregistrate înainte ca o BCN să devină membră a Eurosistemului sau la acel moment să nu fie considerate distribuibile la momentul tranziției și să fie considerate realizabile/distribuibile numai în contextul tranzacțiilor realizate ulterior intrării în Eurosistem.
(3) Pierderile și câștigurile din valută externă, aur sau preț, apărute ca rezultat al transferului de active de la BCN către BCE, se consideră ca fiind realizate.
(4) Prezentul articol nu aduce atingere unei eventuale decizii adoptate în temeiul articolului 30 din Statutul SEBC.
Articolul 28
Abrogare
Orientarea BCE/2006/16 se abrogă. Trimiterile la orientarea abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta orientare și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XI.
Articolul 29
Intrarea în vigoare
Prezenta orientare intră în vigoare la 31 decembrie 2010.
Articolul 30
Destinatari
Prezenta orientare se aplică tuturor băncilor centrale din Eurosistem.
Adoptată la Frankfurt pe Main, 11 noiembrie 2010.
Pentru Consiliul guvernatorilor BCE
Președintele BCE
Jean-Claude TRICHET
(1) JO L 348, 11.12.2006, p. 1.
(2) A se vedea pagina 26 din prezentul Jurnal Oficial. Decizia BCE/2010/29 a fost adoptată înainte de publicarea Orientării BCE/2010/20.
(3) JO L 177, 30.6.2006, p. 1.
ANEXA I
SITUAȚII FINANCIARE ALE EUROSISTEMULUI
Tip de raport |
Intern/publicat |
Temei legal |
Scopul raportului |
||
|
Intern |
Niciunul |
În principal în scopul gestionării lichidităților pentru punerea în aplicare a articolul 12.1 din Statutul SEBC O parte din datele din situația financiară zilnică este utilizată pentru calcularea venitului monetar |
||
|
Intern |
Niciunul |
Bază pentru elaborarea situației financiare săptămânale consolidate a Eurosistemului |
||
|
Publicat |
Articolul 15.2 din Statutul SEBC |
Situația financiară consolidată pentru analiza monetară și economică. Situația financiară săptămânală consolidată a Eurosistemului derivă din situația financiară zilnică din ziua raportării |
||
|
Publicat și intern (1) |
Reglementări statistice, în conformitate cu care IFM trebuie să furnizeze date |
Analiză statistică |
||
|
Publicat |
Articolul 26.3 din Statutul SEBC |
Bilanț consolidat în scopuri analitice și operaționale |
(1) Datele lunare sunt integrate în datele statistice agregate publicate, care sunt solicitate instituțiilor financiare monetare (IFM) din UE. De asemenea, în calitate de IFM, băncile centrale trebuie să furnizeze trimestrial informații mai detaliate decât cele furnizate lunar.
ANEXA II
GLOSAR
— Activ („asset”): înseamnă o resursă controlată de o entitate raportoare ca rezultat al unor evenimente trecute și de la care se așteaptă ca entitatea raportoare să obțină beneficii economice în viitor.
— Activ financiar („financial asset”): înseamnă orice activ care este: (a) numerar; (b) un drept contractual de a încasa numerar sau de a primi un alt instrument financiar de la o altă întreprindere; (c) un drept contractual de a face schimb de instrumente financiare cu o altă întreprindere în condiții potențial favorabile; sau (d) un instrument de capital propriu al unei alte întreprinderi.
— Amortizare („amortisation”): înseamnă reducerea sistematică în conturi a unei prime/unui discont sau a valorii activelor de-a lungul unei perioade de timp.
— Amortizare/depreciere liniară („straight-line depreciation/amortisation”): înseamnă că amortizarea/deprecierea pe parcursul unei anumite perioade se determină prin împărțirea costului unui activ, exclusiv valoarea sa reziduală estimată, la durata de viață utilă estimată a activului, pe măsura acumulării (pro rata temporis).
— Câștiguri/pierderi realizate („realised gains/losses”): înseamnă câștigurile/pierderile rezultate din diferența dintre prețul de vânzare al unui element din bilanț și costul său ajustat.
— Contract de deport (reverse repo) („reverse sale and repurchase agreement – reverse repo”): înseamnă un contract în temeiul căruia deținătorul unei sume în numerar este de acord să achiziționeze un activ și, simultan, este de acord să revândă activul respectiv la un preț convenit la cerere, după o perioadă de timp prestabilită, sau în urma producerii unui anumit eveniment. Uneori tranzacția de report este încheiată prin intermediul unui terț (tranzacție de report tripartită) („triparty repo”).
— Contract forward (la termen) pe cursul de schimb („foreign exchange forward”): înseamnă un contract prin care se decide, la o anumită dată, achiziționarea sau vânzarea simplă a unei anumite sume exprimate într-o valută externă contra altei valute, în general contra monedei naționale, suma urmând a fi livrată la o dată viitoare prestabilită, la mai mult de două zile lucrătoare de la data contractului, la un preț prestabilit. Acest curs de schimb la termen constă în cursul la vedere care prevalează în acel moment plus/minus o primă/un discont convenit(ă).
— Contract forward pe rata dobânzii („forward rate agreement”): înseamnă un contract prin care două părți convin asupra ratei dobânzii de plătit pentru un depozit fictiv cu o scadență stabilită la o dată viitoare specificată. La data decontării, una dintre părți face o plată compensatorie în favoarea celeilalte, în funcție de diferența dintre rata dobânzii contractate și rata dobânzii pe piață la data decontării.
— Contract future pe rata dobânzii („interest rate future”): înseamnă un contract la termen (forward) negociat la bursă. Într-un asemenea contract, se convine, la data contractului, asupra achiziționării sau vânzării unui instrument având ca obiect rata dobânzii, de exemplu a unei obligațiuni, livrarea urmând să aibă loc la o dată viitoare, la un preț prestabilit. De obicei, livrarea nu mai are loc, contractul încetând, de obicei, înainte de scadența convenită.
— Conturi de reevaluare („revaluation accounts”): înseamnă conturi de bilanț destinate înregistrării diferenței de valoare a unui element de activ sau de pasiv pe baza costului de achiziție ajustat și prețului pieței de la sfârșitul perioadei de raportare, atunci când acesta din urmă este mai mare decât primul, în cazul activelor, și atunci când acesta din urmă este mai mic decât primul, în cazul pasivelor. Conturile de reevaluare includ diferențele provenind atât din evoluția prețurilor, cât și/sau din cea a cursurilor de schimb de pe piață.
— Cost mediu („average cost”): înseamnă costul determinat prin metoda mediei continue sau ponderate, prin care costul fiecărei achiziții se adaugă la valoarea contabilă existentă în vederea obținerii unui nou cost mediu ponderat.
— Costurile tranzacției („transaction costs”): înseamnă costurile care pot fi identificate ca având legătură cu o anumită tranzacție.
— Creșterile/descreșterile de valoare rezultate din reevaluare („unrealised gains/losses”): înseamnă câștigurile/pierderile rezultate din reevaluarea activelor în comparație cu costul lor de achiziție ajustat.
— Curs de schimb („exchange rate”): înseamnă valoarea unei monede în scopul convertirii într-o altă monedă.
— Curs de schimb la vedere („spot rate”): înseamnă cursul la care o tranzacție se decontează la data decontării la vedere. În ceea ce privește tranzacțiile valutare la termen (forward), cursul de schimb la vedere este cursul de schimb la care primele sau disconturile la termen se aplică pentru a obține cursul la termen.
— Data decontării („settlement date”): înseamnă data la care s-a înregistrat transferul final și irevocabil de valori în registrele instituției care a efectuat decontarea. Decontarea poate avea loc imediat (în timp real), în aceeași zi (la închiderea zilei) sau la o dată convenită, ulterioară datei la care a fost asumat angajamentul.
— Data decontării la vedere („spot settlement date”): înseamnă data la care o tranzacție la vedere (spot) cu un instrument financiar se decontează în conformitate cu convențiile aplicabile ale pieței în cazul respectivului instrument financiar.
— Data scadenței („maturity date”): înseamnă data la care valoarea nominală/a principalului devine exigibilă și poate fi plătită integral deținătorului.
— Decontare („settlement”): înseamnă un act care eliberează două sau mai multe părți de obligațiile lor privind transferul de fonduri sau de active. În cadrul tranzacțiilor intra-Eurosistem, decontarea înseamnă eliminarea soldurilor nete rezultate din tranzacțiile intra-Eurosistem și impune transferul de active.
— Depreciere („impairment”): înseamnă reducerea sumei recuperabile sub valoarea contabilă.
— Dețineri de valută externă („foreign currency holding”): înseamnă poziția netă în valuta respectivă. În sensul acestei definiții, drepturile speciale de tragere (DST) sunt considerate o monedă distinctă; tranzacțiile care generează o schimbare a poziției nete în DST sunt fie tranzacții exprimate în DST, fie tranzacții în valută externă care sunt o replică a compoziției coșului DST (în conformitate cu definiția coșului și cu ponderările respective).
— Discont („discount”): înseamnă diferența dintre valoarea nominală a unui titlu de valoare și prețul său, în cazul în care acest preț este mai mic decât valoarea nominală.
— Dobândire („appropriation”): înseamnă dobândirea dreptului de proprietate asupra titlurilor de valoare, creditelor sau oricăror active care au fost primite de o entitate raportoare ca garanție ca o modalitate de executare a creanței principale.
— Drepturi speciale de tragere (DST) [„Special Drawing Right (SDR)”]: înseamnă un activ internațional de rezervă purtător de dobândă care a fost creat de FMI în 1969 pentru a suplimenta alte active de rezervă ale statelor membre.
— Instrumente de capitaluri proprii („equity instruments”): înseamnă titluri purtătoare de dividende, adică acțiuni la societăți comerciale, și titluri care evidențiază o investiție într-un fond de investiții în acțiuni.
— Instrument sintetic („synthetic instrument”): înseamnă un instrument financiar creat în mod artificial prin combinarea a două sau mai multe instrumente în scopul replicării fluxului de numerar și a modalităților de evaluare ale unui alt instrument. Aceasta are loc în mod normal printr-un intermediar financiar.
— Mecanismul de schimb valutar II (MCS II) [„exchange rate mechanism II (ERM II)”]: înseamnă procedurile de funcționare ale unui mecanism al cursului de schimb în etapa a treia a uniunii economice și monetare (UEM).
— Metoda de înregistrare la data decontării („cash/settlement approach”): înseamnă o metodă contabilă conform căreia evenimentele contabile se înregistrează la data decontării.
— Metoda de înregistrare economică („economic approach”): înseamnă o metodă contabilă în cadrul căreia tranzacțiile sunt înregistrate la data operării.
— Numărul internațional de identificare a titlurilor de valoare (ISIN) [„International securities identification number (ISIN)”]: înseamnă numărul emis de autoritatea emitentă competentă.
— Opțiune („option”): înseamnă un contract care oferă deținătorului dreptul, dar nu și obligația, de a cumpăra sau de a vinde o anumită cantitate de acțiuni, marfă, monedă, indice sau datorie, la un anumit preț, în cursul unei anumite perioade specificate sau la data expirării.
— Opțiune de tip futures („future-style option”): înseamnă o opțiune cotată la bursă pentru care se plătește sau se primește zilnic o marjă de variație.
— Pasiv („liability”): înseamnă o obligație curentă a întreprinderii rezultată din evenimente din trecut, a cărei decontare presupune ieșirea din întreprindere a unor resurse și care reprezintă avantaje economice.
— Pasiv financiar („financial liability”): înseamnă orice pasiv care reprezintă o obligație legală de a furniza numerar sau un alt instrument financiar unei alte întreprinderi sau de a face schimb de instrumente financiare cu o altă întreprindere în condiții potențial nefavorabile.
— Portofoliu separat („earmarked portfolio”): înseamnă investițiile separate, deținute în activul bilanțului în contrapartidă față de fonduri, constând în titluri de valoare, instrumente de capitaluri proprii, depozite la termen și conturi curente, drepturi de participare și/sau investiții la filiale. Acesta corespunde unui element identificabil din pasivul bilanțului, indiferent de orice constrângeri legale sau de altă natură.
— Preț exclusiv dobândă („clean price”): înseamnă prețul tranzacției, excluzând disconturile/dobânzile acumulate, dar incluzând costurile tranzacției care fac parte din preț.
— Preț de exercitare („strike price”): înseamnă prețul specificat pe un contract de opțiune, la care poate fi executat contractul.
— Prețul pieței („market price”): înseamnă prețul cotat pentru un instrument pe aur, valută externă sau titluri de valoare, în general excluzând dobânzile acumulate sau reduse, fie pe o piață organizată, de exemplu o bursă de valori, fie pe o piață neorganizată, de exemplu o piață nereglementată.
— Preț mediu al pieței („mid-market price”): înseamnă punctul de mijloc dintre cursul de cumpărare și cursul de vânzare pentru un anumit titlu, pe baza cotațiilor aplicate tranzacțiilor cu o valoare normală de piață de către formatori de piață recunoscuți sau în cadrul burselor de valori recunoscute, care este utilizat în cadrul procedurii de reevaluare trimestrială.
— Prețul tranzacției („transaction price”): înseamnă prețul convenit între părți la încheierea unui contract.
— Primă („premium”): înseamnă diferența dintre valoarea nominală a unui titlu de valoare și prețul său, în cazul în care acest preț este mai mare decât valoarea nominală.
— Programul automat de împrumut de titluri de valoare (PAIT) [„Automated security lending programme (ASLP)”]: înseamnă o operațiune financiară care combină tranzacțiile de report și de deport în care garanțiile specifice sunt împrumutate în schimbul garanțiilor generale. Ca rezultat al acestor operațiuni de împrumut și creditare, se generează venit din diferența dintre ratele repo diferite ale celor două tranzacții, adică marja încasată. Operațiunea poate fi efectuată în temeiul unui program pe bază de principal, în cadrul căruia banca ce oferă programul este considerată contrapartea finală, sau în temeiul unui program pe bază de mandat, în cadrul căruia banca ce oferă programul acționează doar ca mandatar, iar contrapartea finală este instituția cu care sunt realizate efectiv tranzacțiile de împrumut de titluri.
— Programul Extended Custodial Inventory (ECI) [„Extended Custodial Inventory (ECI) programme”]: înseamnă un program care constă într-un depozit în afara zonei euro, gestionat de o bancă comercială, în care bancnotele euro sunt păstrate în custodie în numele Eurosistemului pentru furnizarea și primirea de bancnote euro.
— Provizioane („provisions”): înseamnă sumele rezervate înainte de calcularea cifrei profitului sau pierderilor, în vederea acoperirii oricăror angajamente sau riscuri cunoscute sau prevăzute, al căror cost nu poate fi determinat cu precizie (a se vedea „Rezerve”). Provizioanele pentru obligații și cheltuieli viitoare nu pot fi folosite la ajustarea valorii activelor.
— Rata internă a rentabilității („internal rate of return”): înseamnă rata de discont la care valoarea contabilă a unui titlu de valoare este egală cu valoarea curentă a fluxului viitor de numerar.
— Ratele medii ale pieței („mid-market rates”): înseamnă ratele de referință ale cursului de schimb al monedei euro, bazate în general pe procedura periodică de concertare dintre băncile centrale din cadrul și din exteriorul SEBC care are loc, de obicei, la ora 14.15 (CET), care sunt utilizate în cadrul procedurii de reevaluare trimestrială.
— Rezerve („reserves”): înseamnă o sumă separată constituită din profiturile distribuibile, care nu este destinată acoperirii unui pasiv specific, a unui risc eventual sau a unei diminuări prevăzute a valorii unor active, cunoscute la data închiderii bilanțului.
— Standarde internaționale de contabilitate („International Accounting Standards”): înseamnă Standardele Internaționale de Contabilitate (IAS), Standardele Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) și interpretările asociate (interpretări SIC-IFRIC), modificările ulterioare ale acestor standarde și interpretările asociate, standardele viitoare și interpretările asociate adoptate de Uniunea Europeană.
— Swap pe rata dobânzii („interest rate swap”): înseamnă un acord contractual de a face schimb de fluxuri de numerar reprezentând șiruri de plăți periodice de dobândă cu o contraparte, fie într-o singură monedă, fie, în cazul tranzacțiilor pe valute diferite, în două valute diferite.
— Swap valutar („foreign exchange swap”): înseamnă achiziționarea/vânzarea la vedere (spot) a unei valute contra altei valute (componentă scurtă) simultan cu vânzarea/achiziționarea la termen (forward) a aceleiași sume în aceeași valută contra celeilalte valute (componentă lungă).
— TARGET2: înseamnă sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real, conform Orientării BCE/2007/2 din 26 aprilie 2007 privind sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (1).
— Titlu cu discont („discount security”): înseamnă un activ pentru care nu se plătesc cupoane și a cărui rentabilitate rezultă din aprecierea capitalului, deoarece activul este emis sau cumpărat sub valoarea nominală.
— Titluri de valoare păstrate până la scadență („held-to-maturity securities”): înseamnă titluri de valoare cu plăți fixe sau determinabile și cu o scadență stabilită, pe care entitatea raportoare intenționează să le păstreze până la scadență.
— Titluri deținute ca portofoliu separat („securities held as an earmarked portfolio”): înseamnă investițiile separate, deținute ca fonduri în contrapartidă, constând în titluri de valoare, instrumente de capitaluri proprii, drepturi de participare și/sau investiții la filiale, care corespund unui element identificabil din pasivul bilanțului, indiferent dacă există o constrângere legală, statutară sau de alt tip, de exemplu fonduri de pensii, planuri sociale, provizioane, capitaluri sau rezerve.
— Tranzacție reversibilă („reverse transaction”): înseamnă o operațiune prin care o entitate raportoare achiziționează (contract de deport) sau vinde (contract de report) active în cadrul unui acord de report sau acordă credite pe bază de garanții.
— Tranzacții la termen (forward) cu titluri („forward transactions in securities”): înseamnă contracte pe piața nereglementată („over-the-counter”) prin care se convine, la data contractului, asupra achiziționării sau vânzării unui instrument pe rata dobânzii, în general o obligațiune sau un bilet la ordin, livrarea urmând să aibă loc la o dată viitoare, la un preț prestabilit.
ANEXA III
DESCRIEREA METODEI DE ÎNREGISTRARE ECONOMICĂ
(inclusiv metoda „standard” și metoda „alternativă” menționate la articolul 5)
1. Înregistrarea la data tranzacției
1.1. Înregistrarea la data tranzacției poate fi efectuată fie prin „metoda standard”, fie prin „metoda alternativă”.
1.2. Articolul 5 alineatul (1) litera (a) face referire la „metoda standard”.
1.2.1. Operațiunile sunt înregistrate în conturi în afara bilanțului la data tranzacției. La data decontării, înregistrările contabile în afara bilanțului se stornează, iar operațiunile se contabilizează în conturi din bilanț.
1.2.2. Pozițiile valutare sunt influențate la data tranzacției. În consecință, câștigurile și pierderile realizate, rezultate din vânzările nete, se calculează, de asemenea, la data tranzacției. Achizițiile nete de valută externă influențează costul mediu al poziției în valută externă la data tranzacției.
1.3. Articolul 5 alineatul (1) litera (b) face referire la „metoda alternativă”.
1.3.1. Spre deosebire de „metoda standard”, metoda alternativă se caracterizează prin faptul că nu se efectuează o contabilizare zilnică în afara bilanțului a tranzacțiilor convenite care sunt decontate la o dată ulterioară. Constatarea veniturilor realizate și calcularea noilor costuri medii (în cazul achizițiilor de valută externă) și a prețurilor medii (în cazul achizițiilor de titluri de valoare) se efectuează la data decontării (1).
1.3.2. În cazul tranzacțiilor convenite într-un an, dar care ajung la scadență într-un an ulterior, recunoașterea veniturilor se efectuează în conformitate cu „metoda standard”. Acest lucru înseamnă că efectele realizate ale vânzărilor influențează conturile de profit și pierdere ale anului în care a fost convenită tranzacția și că achizițiile ar modifica cursurile medii ale poziției în anul în care a fost convenită tranzacția.
1.4. Tabelul următor prezintă principalele caracteristici ale celor două tehnici dezvoltate pentru diferitele instrumente de schimb valutar și pentru titluri de valoare.
ÎNREGISTRAREA LA DATA TRANZACȚIEI |
|||||||
„Metoda standard” |
„Metoda alternativă” |
||||||
Tranzacții valutare la vedere (spot) – înregistrare în cursul anului |
|||||||
Achizițiile de valută externă se înregistrează în afara bilanțului la data tranzacției și influențează costul mediu al poziției valutare de la această dată Câștigurile și pierderile rezultate din vânzări sunt considerate ca fiind realizate la data tranzacției/încheierii tranzacției. La data decontării, înregistrările în afara bilanțului se stornează și se efectuează înregistrări în bilanț |
Achizițiile de valută externă se înregistrează în bilanț la data decontării și influențează costul mediu al poziției valutare de la această dată Câștigurile și pierderile rezultate din vânzări sunt considerate ca fiind realizate la data decontării. La data tranzacției, nu se efectuează nicio înregistrare în bilanț |
||||||
Tranzacții valutare la termen (forward) – înregistrare în cursul anului |
|||||||
Sunt înregistrate în același mod ca și operațiunile la vedere (spot) descrise mai sus, fiind înregistrate la cursul la vedere al operațiunii |
Achizițiile de valută externă se înregistrează în afara bilanțului la data decontării la vedere a tranzacției, influențând costul mediu al poziției valutare de la această dată, și la cursul la vedere al tranzacției Vânzările de valută externă se înregistrează în afara bilanțului la data decontării la vedere a tranzacției. Câștigurile și pierderile sunt considerate realizate la data decontării la vedere a tranzacției La data decontării, înregistrările în afara bilanțului se stornează și se efectuează înregistrări în bilanț Pentru înregistrarea la sfârșitul exercițiului financiar, a se vedea mai jos |
||||||
Tranzacții valutare la vedere și la termen inițiate în anul 1 și cu data decontării la vedere a tranzacției în anul 2 |
|||||||
Nu este necesară nici o regulă specială, deoarece operațiunile se înregistrează la data tranzacției, iar câștigurile și pierderile sunt recunoscute la data respectivă |
Trebuie înregistrate conform „metodei standard” (2):
|
||||||
Tranzacții cu titluri de valoare – înregistrare în cursul anului |
|||||||
Achizițiile și vânzările sunt înregistrate în afara bilanțului la data tranzacției. De asemenea, câștigurile și pierderile sunt înregistrate la această dată. La data decontării, înregistrările în afara bilanțului se stornează și se efectuează înregistrări în bilanț, adică aceeași înregistrare ca pentru operațiunile valutare la vedere |
Toate tranzacțiile se înregistrează la data decontării; a se vedea totuși mai jos pentru înregistrarea la sfârșitul exercițiului financiar. Prin urmare, influența asupra prețurilor medii de cost, în cazul achizițiilor, și asupra câștigurilor/pierderilor, în cazul vânzărilor, este înregistrată la data decontării |
||||||
Tranzacții cu titluri de valoare inițiate în anul 1 și având data decontării la vedere (spot) a tranzacției în anul 2 |
|||||||
Nu este necesară nici o regulă specială, deoarece tranzacțiile și influențele lor sunt deja înregistrate la data tranzacției |
Câștigurile și pierderile realizate sunt înregistrate în anul 1 la sfârșitul exercițiului financiar, adică aceeași înregistrare ca și pentru tranzacțiile valutare la vedere, iar achizițiile sunt incluse în procesul de reevaluare de la sfârșitul anului (3) |
2. Înregistrarea zilnică a dobânzilor acumulate, inclusiv a primelor sau disconturilor
2.1. Dobânzile, primele sau disconturile acumulate aferente instrumentelor financiare exprimate în valută externă se calculează și se înregistrează zilnic, indiferent de fluxul real de numerar. Aceasta înseamnă că poziția valutară este influențată de înregistrarea acestor dobânzi acumulate, spre deosebire de cazul în care este influențată numai la încasarea sau plata dobânzii (4).
2.2. Cupoanele acumulate și amortizarea primei sau discontului se calculează și se înregistrează de la data decontării achiziției titlului până la data decontării vânzării sau până la scadență.
2.3. Tabelul următor prezintă influența asupra poziției valutare/în valută externă a înregistrării zilnice a dobânzilor acumulate, de exemplu dobânzi plătibile și prime/disconturi amortizate:
Înregistrarea zilnică a dobânzilor acumulate în cadrul metodei economice de înregistrare
Dobânzile pentru instrumentele exprimate în valută externă se calculează și se înregistrează zilnic la cursul de schimb valabil în data înregistrării
Influența asupra poziției în valută externă
Dobânzile acumulate influențează poziția valutară în momentul înregistrării lor, nefiind stornate ulterior. Dobânzile acumulate se soldează atunci când suma efectivă este încasată sau plătită. Astfel, la data decontării, nu există nici un efect asupra poziției valutare, deoarece dobânzile acumulate sunt incluse în poziție, fiind reevaluate cu ocazia reevaluării periodice
(1) În cazul tranzacțiilor la termen pe cursul de schimb, poziția în valută este influențată la data decontării la vedere (ceea ce înseamnă, de obicei, data tranzacției plus două zile).
(2) Ca de obicei, principiul pragului de semnificație se poate aplica în cazul în care aceste tranzacții nu au nici un impact semnificativ asupra poziției valutare și/sau asupra contului de profit și pierdere.
(3) Principiul pragului de semnificație se poate aplica în cazul în care aceste tranzacții nu au nici un impact semnificativ asupra poziției valutare și/sau asupra contului de profit și pierdere.
(4) Au fost identificate două metode posibile pentru recunoașterea dobânzilor acumulate. Prima metodă este „metoda bazată pe zilele calendaristice”, în care dobânzile acumulate sunt înregistrate în fiecare zi calendaristică, indiferent dacă este vorba de o zi de la sfârșitul săptămânii, de o sărbătoare legală sau de o zi lucrătoare. A doua metodă este „metoda bazată pe zilele lucrătoare”, în care dobânzile acumulate sunt înregistrate doar în zilele lucrătoare. Nu există o preferință în ceea ce privește alegerea metodei. Cu toate acestea, în cazul în care ultima zi a anului nu este o zi lucrătoare, aceasta trebuie să fie inclusă în calcularea dobânzilor acumulate în cadrul ambelor metode.
ANEXA IV
STRUCTURA BILANȚULUI ȘI NORMELE DE EVALUARE A ELEMENTELOR DIN BILANȚ (1)
ACTIVE
Post de bilanț (3) |
Clasificarea conținutului posturilor de bilanț |
Principiu de evaluare |
Domeniul de aplicare (4) |
||||||||||
1 |
1 |
Aur și creanțe în aur |
Aur fizic, adică lingouri, monede, plăcuțe, pepite, în stoc sau „în curs de transport”. Aur scriptic, precum soldurile conturilor la vedere în aur (conturi nealocate), depozite la termen și creanțe în aur rezultate din următoarele tranzacții: (a) tranzacții de revalorizare sau de devalorizare; și (b) swap-uri cu aur cu localizări diferite sau swap-uri cu aur cu purități diferite (gold location or purity swaps), în cazul în care intervalul dintre transfer și primire depășește o zi lucrătoare |
Valoare de piață |
Obligatorii |
||||||||
2 |
2 |
Creanțe exprimate în valută externă asupra rezidenților din afara zonei euro |
Creanțe exprimate în valută externă asupra contrapărților rezidente în afara zonei euro, inclusiv instituții internaționale și supranaționale și bănci centrale din afara zonei euro |
|
|
||||||||
2.1 |
2.1 |
Creanțe asupra Fondului Monetar Internațional (FMI) |
|
|
Obligatorii |
||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
2.2 |
2.2 |
Conturi la bănci și plasamente în titluri de valoare, împrumuturi externe și alte active externe |
|
|
Obligatorii |
||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
3 |
3 |
Creanțe exprimate în valută externă asupra rezidenților zonei euro |
|
|
Obligatorii |
||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
4 |
4 |
Creanțe exprimate în euro asupra rezidenților din afara zonei euro |
|
|
|
||||||||
4.1 |
4.1 |
Conturi la bănci, plasamente în titluri de valoare și împrumuturi |
|
|
Obligatorii |
||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
4.2 |
4.2 |
Creanțe rezultate din facilitatea de credit în cadrul MCS II (ERM II) |
Împrumuturi acordate conform condițiilor MCS II |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||||||
5 |
5 |
Împrumuturi în euro acordate instituțiilor de credit din zona euro, legate de operațiuni de politică monetară |
Posturile 5.1-5.5: tranzacții în funcție de instrumentele de politică monetară respective descrise în anexa I la Orientarea BCE/2000/7 din 31 august 2000 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (5) |
|
|
||||||||
5.1 |
5.1 |
Operațiuni principale de refinanțare |
Tranzacții reversibile regulate, în vederea furnizării de lichidități, cu frecvență săptămânală și, în mod obișnuit, o scadență de o săptămână |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||||||
5.2 |
5.2 |
Operațiuni de refinanțare pe termen mai lung |
Tranzacții reversibile regulate, în vederea furnizării de lichidități, cu frecvență lunară și, în mod obișnuit, cu o scadență de trei luni |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||||||
5.3 |
5.3 |
Operațiuni de ajustare sub formă de tranzacții reversibile |
Tranzacții reversibile, executate ca tranzacții ad hoc în scopuri de ajustare |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||||||
5.4 |
5.4 |
Operațiuni structurale sub formă de tranzacții reversibile |
Tranzacții reversibile de ajustare a poziției structurale a Eurosistemului în raport cu sectorul financiar |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||||||
5.5 |
5.5 |
Facilitate de creditare marginală |
Facilitate pentru obținerea de lichidități overnight, la o rată prestabilită a dobânzii contra unor active eligibile (facilitate permanentă) |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||||||
5.6 |
5.6 |
Credite legate de apeluri în marjă |
Credite suplimentare acordate instituțiilor de credit, provenite din creșteri ale valorii activelor suport aferente altor credite acordate acestor instituții de credit |
Valoare nominală sau cost |
Obligatorii |
||||||||
6 |
6 |
Alte creanțe exprimate în euro asupra instituțiilor de credit din zona euro |
Conturi curente, depozite la termen, depozite cu scadența de o zi, tranzacții de deport în legătură cu gestionarea portofoliilor de titluri de valoare din postul de activ 7 „Titluri de valoare exprimate în euro ale rezidenților din zona euro”, inclusiv tranzacțiile rezultate din transformarea fostelor rezerve în valută externă ale zonei euro și alte creanțe. Conturi de corespondent cu instituțiile de credit străine din zona euro. Alte creanțe și operațiuni fără legătură cu operațiunile de politică monetară ale Eurosistemului. Toate creanțele provenite din operațiuni de politică monetară inițiate de o BCN înainte de participarea la Eurosistem |
Valoare nominală sau cost |
Obligatorii |
||||||||
7 |
7 |
Titluri de valoare exprimate în euro ale rezidenților din zona euro |
|
|
|
||||||||
7.1 |
7.1 |
Titluri de valoare deținute în scopuri de politică monetară |
Titluri de valoare emise în zona euro deținute în scopuri de politică monetară. Certificate de creanță emise de BCE cumpărate în scopuri de ajustare |
|
Obligatorii |
||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
7.2 |
7.2 |
Alte titluri de valoare |
Titluri de valoare altele decât cele din postul de activ 7.1 „Titluri de valoare deținute în scopuri de politică monetară” și din postul de activ 11.3 „Alte active financiare”; obligațiuni pe termen lung și pe termen mediu, bonuri, obligațiuni cu cupon zero, titluri de pe piața monetară deținute direct, inclusiv titluri de stat provenite din perioada anterioară creării UEM, exprimate în euro. Instrumente de capitaluri proprii |
|
Obligatorii |
||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
|
Obligatorii |
||||||||||||
8 |
8 |
Datorii în euro ale administrației publice |
Creanțe asupra administrației publice provenite din perioada anterioară creării UEM (titluri de valoare netranzacționabile, împrumuturi) |
Depozite/împrumuturi la valoare nominală, titluri netranzacționabile înregistrate la cost |
Obligatorii |
||||||||
— |
9 |
Creanțe intra-Eurosistem+) |
|
|
|
||||||||
— |
9.1 |
Participații în BCE+) |
Post numai în bilanțul unei BCN Cota de subscriere la capitalul BCE a fiecărei BCN în conformitate cu tratatul și cu grila de repartiție pentru capital și contribuțiile respective în conformitate cu articolul 48.2 din Statutul SEBC |
Cost |
Obligatorii |
||||||||
— |
9.2 |
Creanțe echivalente transferului de rezerve valutare+) |
Post numai în bilanțul unei BCN Creanțe exprimate în euro asupra BCE în ceea ce privește transferurile inițiale și suplimentare de rezerve valutare în conformitate cu articolul 30 din Statutul SEBC |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||||||
— |
9.3 |
Creanțe legate de emisiunea BCE de certificate de creanță+) |
Post numai în bilanțul BCE Creanțe intra-Eurosistem asupra BCN, rezultate din emisiunea BCE de certificate de creanță |
Cost |
Obligatorii |
||||||||
— |
9.4 |
Creanțe nete legate de alocarea bancnotelor euro în cadrul Eurosistemului+) (2) |
Pentru BCN: creanță netă legată de aplicarea grilei de alocare a bancnotelor, adică inclusiv emisiunea de bancnote de către BCE legată de soldurile intra-Eurosistem, suma compensatorie și înregistrarea ei contabilă de echilibrare, astfel cum a fost definită în Decizia BCE/2010/23 din 25 noiembrie 2010 privind repartizarea venitului monetar al băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (6). Pentru BCE: creanțe legate de emisiunile de bancnote de către BCE, în conformitate cu Decizia BCE/2010/29 |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||||||
— |
9.5 |
Alte creanțe în cadrul Eurosistemului (net)+) |
Poziția netă a următoarelor subposturi: |
|
|
||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||||||
9 |
10 |
Elemente în curs de decontare |
Soldurile conturilor de decontare (creanțe), inclusiv cecurile în curs de încasare |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||||||
9 |
11 |
Alte active |
|
|
|
||||||||
9 |
11.1 |
Monede din zona euro |
Monede euro, dacă BCN nu este emitentul legal |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||||||
9 |
11.2 |
Imobilizări corporale și necorporale |
Terenuri și clădiri, mobilier și echipamente, inclusiv echipamente informatice, software |
Cost minus amortizarea Rate de amortizare:
Capitalizarea cheltuielilor: limitată (cheltuieli mai mici de 10 000 EUR fără TVA: nu se capitalizează) |
Recomandat |
||||||||
9 |
11.3 |
Alte active financiare |
|
|
Recomandat |
||||||||
|
Recomandat |
||||||||||||
|
Recomandat |
||||||||||||
|
Recomandat |
||||||||||||
|
Recomandat |
||||||||||||
|
Recomandat |
||||||||||||
|
Recomandat |
||||||||||||
9 |
11.4 |
Diferențe din reevaluarea instrumentelor din afara bilanțului |
Rezultatele evaluării contractelor forward pe valute, a swap-urilor valutare, a swap-urilor pe rata dobânzii, a contractelor forward pe rata dobânzii, a tranzacțiilor forward cu titluri de valoare, a operațiunilor de schimb valutar la vedere, de la data tranzacției la data decontării |
Poziția netă între tranzacția la termen (forward) și tranzacția la vedere (spot), la cursul de schimb al pieței |
Obligatorii |
||||||||
9 |
11.5 |
Dobânzi acumulate și cheltuieli estimate |
Venituri neexigibile, dar care se atribuie perioadei de raportare. Cheltuieli estimate și dobânzi acumulate plătite (adică dobânzi acumulate achiziționate cu un titlu de valoare) |
Valoare nominală, valută externă convertită la cursul pieței |
Obligatorii |
||||||||
9 |
11.6 |
Diverse |
Avansuri, împrumuturi și alte elemente minore Conturi tranzitorii de reevaluare (element în bilanț numai în cursul anului: descreșterile de valoare rezultate din reevaluare la datele reevaluării în decursul anului, care nu sunt acoperite de conturile de reevaluare corespunzătoare din postul de pasiv „Conturi de reevaluare”). Împrumuturi în contul unor terți. Investiții legate de depozitele în aur ale clienților. Monede în unități monetare naționale din zona euro. Cheltuieli curente (pierderi acumulate nete), pierderi din anul precedent înainte de acoperire. Active nete privind pensiile |
Valoare nominală sau cost |
Recomandat |
||||||||
Conturi tranzitorii de reevaluare Diferența din reevaluare între costul mediu și valoarea de piață, cursul de schimb convertit la cursul pieței |
Obligatorii |
||||||||||||
Investiții legate de depozitele în aur ale clienților Valoare de piață |
Obligatorii |
||||||||||||
Creanțe exigibile care rezultă din neexecutarea obligațiilor de către contrapărțile Eurosistemului în contextul operațiunilor de credit ale Eurosistemului |
Creanțe exigibile (din neexecutarea obligațiilor) Valoare nominală/recuperabilă (înainte/după decontarea pierderilor) |
Obligatorii |
|||||||||||
Active sau creanțe (în raport cu terții) alocate și/sau dobândite în contextul valorificării garanțiilor oferite de contrapărțile Eurosistemului care nu și-au executat obligațiile |
Active sau creanțe (din neexecutarea obligațiilor) Cost (convertit la cursul de schimb al pieței la momentul achiziționării, în cazul în care activele financiare sunt exprimate în valute externe) |
Obligatorii |
|||||||||||
— |
12 |
Pierderea exercițiului financiar |
|
Valoare nominală |
Obligatorii |
PASIVE
Post de bilanț (8) |
Clasificarea conținutului posturilor de bilanț |
Principiu de evaluare |
Domeniul de aplicare (9) |
||||||
1 |
1 |
Bancnote în circulație (7) |
|
|
Obligatorii |
||||
|
|
Obligatorii |
|||||||
2 |
2 |
Angajamente exprimate în euro față de instituții de credit din zona euro legate de operațiuni de politică monetară |
Posturile 2.1, 2.2, 2.3 și 2.5: depozite în euro astfel cum sunt descrise în anexa I la Orientarea BCE/2000/7 |
|
|
||||
2.1 |
2.1 |
Conturi curente (inclusiv mecanismul rezervelor minime obligatorii) |
Conturi în euro ale instituțiilor de credit incluse în lista instituțiilor financiare care au obligația de a constitui rezerve minime obligatorii, în conformitate cu Statutul SEBC. Acest post conține în principal conturile utilizate pentru deținerea rezervelor minime obligatorii |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
2.2 |
2.2 |
Facilitate de depozit |
Depozite overnight la o rată predeterminată a dobânzii (facilitate permanentă) |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
2.3 |
2.3 |
Depozite la termen |
Fond pentru absorbția de lichidități în cadrul operațiunilor de ajustare |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
2.4 |
2.4 |
Operațiuni de ajustare sub formă de tranzacții reversibile |
Tranzacții în scopuri de politică monetară, destinate absorbției de lichidități |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||
2.5 |
2.5 |
Depozite legate de apeluri în marjă |
Depozite ale instituțiilor de credit, rezultate din devalorizarea activelor suport aferente creditelor acordate acestor instituții de credit |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
3 |
3 |
Alte angajamente exprimate în euro față de instituții de credit din zona euro |
Tranzacții de report legate de tranzacții simultane de deport pentru gestionarea portofoliilor de titluri de valoare din postul de activ 7 „Titluri de valoare exprimate în euro ale rezidenților din zona euro”. Alte operațiuni care nu sunt legate de operațiunile de politică monetară ale Eurosistemului. Nu se includ conturile curente ale instituțiilor de credit. Toate angajamentele/depozitele provenite din operațiuni de politică monetară inițiate de o bancă centrală înainte de aderarea la Eurosistem |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||
4 |
4 |
Certificate de creanță emise |
Post numai în bilanțul BCE – un post tranzitoriu în bilanțul BCN Certificate de creanță astfel cum sunt descrise în anexa I la Orientarea BCE/2000/7. Titluri cu discont, emise în scopul absorbției de lichidități |
Cost Toate disconturile sunt amortizate |
Obligatorii |
||||
5 |
5 |
Angajamente exprimate în euro față de alți rezidenți ai zonei euro |
|
|
|
||||
5.1 |
5.1 |
Administrație publică |
Conturi curente, depozite la termen, depozite la vedere |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
5.2 |
5.2 |
Alte pasive |
Conturile curente ale personalului, societăților comerciale și clienților, inclusiv ale instituțiilor financiare care figurează pe lista instituțiilor scutite de obligația constituirii rezervelor minime obligatorii (a se vedea postul de pasiv 2.1 „Conturi curente”); depozite la termen, depozite la vedere |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
6 |
6 |
Angajamente exprimate în euro față de rezidenți din afara zonei euro |
Conturi curente, depozite la termen, depozite la vedere, inclusiv conturile constituite în vederea efectuării de plăți și conturile constituite pentru gestionarea rezervelor: ale altor bănci, ale băncilor centrale, ale instituțiilor internaționale/supranaționale, inclusiv Comisia Europeană; conturi curente ale altor deponenți. Tranzacții de report legate de tranzacții de deport simultane pentru gestionarea titlurilor de valoare exprimate în euro Soldurile conturilor TARGET2 ale băncilor centrale ale statelor membre a căror monedă nu este euro |
Valoare nominală sau costul repo |
Obligatorii |
||||
7 |
7 |
Angajamente exprimate în valută externă față de rezidenți ai zonei euro |
Conturi curente. Angajamente în cadrul tranzacțiilor de report, de obicei tranzacții de investiții cu active exprimate în valută externă sau aur |
Valoare nominală, conversie la cursul de schimb al pieței |
Obligatorii |
||||
8 |
8 |
Angajamente exprimate în valută externă față de rezidenți din afara zonei euro |
|
|
|
||||
8.1 |
8.1 |
Depozite, solduri și alte angajamente |
Conturi curente. Angajamente în cadrul tranzacțiilor de report, de obicei tranzacții de investiții cu active exprimate în valută externă sau aur |
Valoare nominală, conversie la cursul de schimb al pieței |
Obligatorii |
||||
8.2 |
8.2 |
Angajamente provenite din facilitatea de credit în cadrul MCS II |
Împrumuturi în condițiile MCS II |
Valoare nominală, conversie la cursul de schimb al pieței |
Obligatorii |
||||
9 |
9 |
Contrapartida pentru drepturile speciale de tragere alocate de FMI |
Post exprimat în DST care indică valoarea DST alocate inițial țării/BCN respective |
Valoare nominală, conversie la cursul pieței |
Obligatorii |
||||
— |
10 |
Angajamente intra-Eurosistem+) |
|
|
|
||||
— |
10.1 |
Angajamente echivalente transferului de rezerve valutare+) |
Post numai în bilanțul BCE, exprimat în euro |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
— |
10.2 |
Creanțe legate de emisiunea BCE de certificate de creanță+) |
Post numai în bilanțul unei BCN Angajamente intra-Eurosistem față de BCE, rezultate din emisiunea BCE de certificate de creanță |
Cost |
Obligatorii |
||||
— |
10.3 |
Angajamente nete legate de alocarea bancnotelor euro în cadrul Eurosistemului +) (7) |
Post numai în bilanțul unei BCN Pentru BCN: angajament net legat de aplicarea grilei pentru alocarea bancnotelor, adică inclusiv soldurile intra-Eurosistem privind emisiunea de bancnote a BCE, suma compensatorie și înregistrarea ei contabilă de echilibrare, astfel cum a fost definită de Decizia BCE/2010/23 |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
— |
10.4 |
Alte angajamente în cadrul Eurosistemului (net)+) |
Poziția netă a următoarelor subposturi: |
|
|
||||
|
|
Obligatorii |
|||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||
|
|
Obligatorii |
|||||||
10 |
11 |
Elemente în curs de decontare |
Soldurile conturilor de decontare (pasive), inclusiv transferurile în curs |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
10 |
12 |
Alte pasive |
|
|
|
||||
10 |
12.1 |
Diferențe din reevaluarea instrumentelor din afara bilanțului |
Rezultatele evaluării contractelor forward pe valute, a swap-urilor valutare, a swap-urilor pe rata dobânzii, a contractelor forward pe rata dobânzii, a tranzacțiilor forward cu titluri de valoare, a operațiunilor de schimb valutar la vedere, de la data tranzacției la data decontării |
Poziția netă între tranzacția la termen (forward) și tranzacția la vedere (spot), la cursul de schimb al pieței |
Obligatorii |
||||
10 |
12.2 |
Dobânzi acumulate și venituri colectate în avans |
Cheltuieli care ajung la scadență în viitor, dar sunt aferente perioadei de raportare. Venituri realizate în perioada de raportare, dar care privesc o perioadă viitoare |
Valoare nominală, valută externă convertită la cursul pieței |
Obligatorii |
||||
10 |
12.3 |
Diverse |
Impozite de plătit (conturi tranzitorii). Conturi de credite sau garanții, în monedă străină. Tranzacții de report cu instituții de credit în legătură cu tranzacții simultane de deport pentru gestionarea portofoliilor de titluri de valoare din postul de activ 11.3 „Alte active financiare”. Depozite obligatorii, altele decât depozitele de rezerve. Alte elemente minore. Venituri curente (profit net acumulat), profitul anului precedent înainte de repartizare. Angajamente în contul terților. Depozite în aur ale clienților. Monede în circulație, în cazul în care emitentul lor legal este o BCN. Bancnote în circulație exprimate în unități monetare naționale din zona euro care nu mai au calitatea de mijloc legal de plată, dar care se află încă în circulație după anul substituirii monedei fiduciare cu moneda euro, în cazul în care acestea nu apar în cadrul postului de pasiv „Provizioane”. Angajamente nete privind pensiile |
Valoare nominală sau cost(ul repo) |
Recomandat |
||||
Depozite în aur ale clienților Valoare de piață |
Depozite în aur ale clienților: obligatoriu |
||||||||
10 |
13 |
Provizioane |
|
|
Recomandat |
||||
|
|
Obligatorii |
|||||||
11 |
14 |
Conturi de reevaluare |
Conturi de reevaluare legate de fluctuații de preț pentru aur, pentru fiecare tip de titlu de valoare exprimat în euro, pentru fiecare tip de titlu de valoare exprimat în valută externă, pentru opțiuni; diferențele din evaluarea de piață legate de instrumentele derivate pe riscul ratei dobânzii; conturi de reevaluare legate de fluctuații ale cursului de schimb pentru fiecare poziție valutară netă deținută, inclusiv swap-urile valutare/contractele la termen pe cursul de schimb și DST Contribuțiile BCN către BCE în conformitate cu articolul 48.2 din Statutul SEBC sunt consolidate cu sumele respective care figurează la postul de activ 9.1 „Participații în BCE”+) |
Diferența din reevaluare între costul mediu și valoarea de piață, cursul de schimb convertit la cursul pieței |
Obligatorii |
||||
12 |
15 |
Capital și rezerve |
|
|
|
||||
12 |
15.1 |
Capital |
Capital vărsat – capitalul BCE este consolidat cu cotele de capital ale BCN |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
12 |
15.2 |
Rezerve |
Rezerve legale și alte rezerve. Rezultat reportat Contribuțiile BCN către BCE în conformitate cu articolul 48.2 din Statutul SEBC sunt consolidate cu sumele respective care figurează la postul de activ 9.1 „Participații în BCE”+) |
Valoare nominală |
Obligatorii |
||||
10 |
16 |
Profitul exercițiului financiar |
|
Valoare nominală |
Obligatorii |
(1) Este necesară armonizarea datelor referitoare la bancnotele euro aflate în circulație, la remunerarea creanțelor/angajamentelor nete intra-Eurosistem care rezultă din alocarea bancnotelor euro în cadrul Eurosistemului și la venitul monetar prezentate în situațiile financiare anuale publicate ale BCN. Elementele care trebuie armonizate sunt indicate cu un asterisc în anexele IV, VIII și IX.
(2) Elemente care trebuie armonizate. A se vedea considerentul 5 din prezenta orientare.
(3) Numerotarea din prima coloană se referă la modelele de bilanț prezentate în anexele V, VI și VII (situații financiare săptămânale și bilanț anual consolidat ale Eurosistemului). Numerotarea din a doua coloană se referă la modelul bilanțului prezentat în anexa VIII (bilanțul anual al unei bănci centrale). Elementele marcate cu „+)” sunt consolidate în situațiile financiare săptămânale ale Eurosistemului.
(4) Structura și normele de evaluare enumerate în prezenta anexă sunt considerate obligatorii pentru conturile BCE și pentru toate activele și pasivele din conturile BCN semnificative pentru scopurile Eurosistemului, adică semnificative pentru funcționarea Eurosistemului.
(5) JO L 310, 11.12.2000, p. 1.
(6) A se vedea pagina 17 din prezentul Jurnal Oficial. Decizia BCE/2010/23 a fost adoptată înainte de publicarea Orientării BCE/2010/20.
(7) Elemente care trebuie armonizate. A se vedea considerentul 5 din prezenta orientare.
(8) Numerotarea din prima coloană se referă la modelele de bilanț prezentate în anexele V, VI și VII (situații financiare săptămânale și bilanț anual consolidat ale Eurosistemului). Numerotarea din a doua coloană se referă la modelul bilanțului prezentat în anexa VIII (bilanțul anual al unei bănci centrale). Elementele marcate cu „+)” sunt consolidate în situațiile financiare săptămânale ale Eurosistemului.
(9) Structura și normele de evaluare enumerate în prezenta anexă sunt considerate obligatorii pentru conturile BCE și pentru toate activele și pasivele din conturile BCN semnificative pentru scopurile Eurosistemului, adică semnificative pentru funcționarea Eurosistemului.
ANEXA V
Situație financiară săptămânală consolidată a Eurosistemului: model utilizat pentru publicarea după sfârșitul trimestrului
(milioane EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Active (1) |
Sold la … |
Diferența în comparație cu ultima săptămână datorită |
Pasive |
Sold la … |
Diferența în comparație cu ultima săptămână datorită |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
tranzacțiilor |
ajustărilor la sfârșitul trimestrului |
tranzacțiilor |
ajustărilor la sfârșitul trimestrului |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Total active |
|
|
|
Total pasive |
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Totalurile/subtotalurile pot diferi de suma componentelor datorită rotunjirilor. |
(1) Tabelul activelor poate fi publicat și deasupra tabelului pasivelor.
ANEXA VI
Situație financiară săptămânală consolidată a Eurosistemului: model utilizat pentru publicarea în cursul trimestrului
(milioane EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Active (1) |
Sold la … |
Diferența în comparație cu ultima săptămână datorită tranzacțiilor |
Pasive |
Sold la … |
Diferența în comparație cu ultima săptămână datorită tranzacțiilor |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Total active |
|
|
Total pasive |
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Totalurile/subtotalurile pot diferi de suma componentelor datorită rotunjirilor. |
(1) Tabelul activelor poate fi publicat și deasupra tabelului pasivelor.
ANEXA VII
Bilanțul anual consolidat al Eurosistemului
(milioane EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Active (1) |
Anul de raportare |
Anul precedent |
Pasive |
Anul de raportare |
Anul precedent |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Total active |
|
|
Total pasive |
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Totalurile/subtotalurile pot diferi de suma componentelor datorită rotunjirilor. |
(1) Tabelul activelor poate fi publicat și deasupra tabelului pasivelor.
ANEXA VIII
Bilanțul anual al unei bănci centrale (2)
(milioane EUR) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Active (4) |
Anul de raportare |
Anul precedent |
Pasive |
Anul de raportare |
Anul precedent |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Total active |
|
|
Total pasive |
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Totalurile/subtotalurile pot diferi de suma componentelor datorită rotunjirilor. |
(1) Elemente de armonizat. A se vedea considerentul 5 al prezentei orientări.
(2) Este necesară armonizarea datelor referitoare la bancnotele euro aflate în circulație, la remunerarea creanțelor/angajamentelor nete intra-Eurosistem care rezultă din alocarea bancnotelor euro în cadrul Eurosistemului și la venitul monetar prezentate în situațiile financiare anuale publicate ale BCN. Elementele care trebuie armonizate sunt indicate cu un asterisc în anexele IV, VIII și IX.
(3) Ca alternativă, băncile centrale pot publica sumele exacte în euro sau rotunjite în alt mod.
(4) Tabelul activelor poate fi publicat și deasupra tabelului pasivelor.
ANEXA IX
Contul de profit și pierdere publicat al unei bănci centrale (2) (3)
(milioane EUR) |
||||
Contul de profit și pierdere pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie … |
Anul de raportare |
Anul precedent |
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
Venit net total |
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
||
(Pierderea)/Profitul exercițiului financiar |
|
|
(1) Elemente de armonizat. A se vedea considerentul 5 al prezentei orientări.
(2) Contul de profit și pierdere al BCE are un model ușor diferit. A se vedea anexa III la Decizia BCE/2010/21.
(3) Este necesară armonizarea datelor referitoare la bancnotele euro aflate în circulație, la remunerarea creanțelor/angajamentelor nete intra-Eurosistem care rezultă din alocarea bancnotelor euro în cadrul Eurosistemului și la venitul monetar prezentate în situațiile financiare anuale publicate ale BCN. Elementele care trebuie armonizate sunt indicate cu un asterisc în anexele IV, VIII și IX.
(4) Ca alternativă, băncile centrale pot publica sumele exacte în euro sau rotunjite în alt mod.
(5) Inclusiv provizioanele administrative.
(6) Acest post se utilizează în cazul în care producția de bancnote este încredințată unui terț (pentru costul serviciilor oferite de servicii externe care produc bancnote în numele băncilor centrale). Se recomandă să se înregistreze costurile apărute în legătură cu emisiunea atât de bancnote naționale, cât și de bancnote euro în contul de profit și pierdere, pe măsură ce acestea sunt facturate sau efectuate în alt mod.
ANEXA X
Orientarea abrogată și lista modificărilor succesive ale acesteia
Orientarea BCE/2006/16 |
|
Orientarea BCE/2007/20 |
|
Orientarea BCE/2008/21 |
|
Orientarea BCE/2009/18 |
|
Orientarea BCE/2009/28 |
ANEXA XI
TABEL DE CORESPONDENȚĂ
Orientarea BCE/2006/16 |
Prezenta orientare |
— |
Articolul 10 |
Articolul 9a |
Articolul 11 |
Articolul 10 |
Articolul 12 |
Articolul 11 |
Articolul 13 |
Articolul 12 |
Articolul 14 |
Articolul 13 |
Articolul 15 |
Articolul 14 |
Articolul 16 |
Articolul 15 |
Articolul 17 |
Articolul 16 |
Articolul 18 |
Articolul 17 |
Articolul 19 |
Articolul 18 |
Articolul 20 |
Articolul 19 |
Articolul 21 |
Articolul 20 |
Articolul 22 |
Articolul 21 |
Articolul 23 |
Articolul 22 |
Articolul 24 |
Articolul 23 |
Articolul 25 |
Articolul 24 |
Articolul 26 |
Articolul 25 |
Articolul 27 |
Articolul 26 |
Articolul 28 |
Articolul 27 |
Articolul 29 |