11/Volumul 36 |
RO |
Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene |
259 |
32004R1942
L 336/4 |
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE |
REGULAMENTUL (CE) NR. 1942/2004 AL CONSILIULUI
din 2 noiembrie 2004
de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de placaj de okoume originar din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURILE PROVIZORII
(1) |
Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 988/2004 (2) (denumit în continuare „regulament provizoriu”), drepturi antidumping provizorii la importurile de placaj de okoume, definit ca placajul constituit exclusiv din foi de lemn cu o grosime individuală mai mică de 6 mm, având cel puțin un strat extern din okoume, care se încadrează la codul NC ex 4412 13 10, originar din Republica Populară Chineză. |
(2) |
Se amintește că ancheta cu privire la dumping și la prejudiciu s-a referit la perioada cuprinsă între 1 iulie 2002 și 30 iunie 2003 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor utile în sensul analizei prejudiciului s-a referit la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(3) |
În urma instituirii unui drept antidumping provizoriu la importurile de placaj de okoume originar din Republica Populară Chineză, unele părți interesate au prezentat observații în scris. De asemenea, părțile care au cerut să fie audiate au avut această posibilitate. |
(4) |
Comisia a continuat să cerceteze și să verifice toate informațiile considerate necesare pentru concluziile sale definitive. După instituirea măsurilor provizorii, ea a efectuat o vizită de verificare în incintele societății Ekol Kontraplak, Taskopru (Turcia), Turcia fiind considerată ca o posibilă țară analogă pentru stabilirea valorii normale. |
(5) |
Toate părțile au fost informate de faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a prevăzut recomandarea instituirii de drepturi antidumping definitive și perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlul de drepturi provizorii. De asemenea, s-a acordat un termen pentru ca ele să-și poată formula observațiile în urma acestei notificări. |
(6) |
Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost examinate și, după caz, concluziile au fost modificate în consecință. |
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(7) |
Produsul în cauză este placajul constituit exclusiv din foi de lemn cu o grosime individuală mai mică de 6 mm, având cel puțin un strat extern din okoume, originar din Republica Populară Chineză și care se încadrează, în prezent, la codul NC ex 4412 13 10. Această definiție se referă la placajul compus exclusiv din okoume (placaj „toate straturile okoume”) și la placajul având cel puțin una dintre suprafețe din okoume, celelalte straturi fiind din alt lemn (placaj „suprafață okoume”). |
(8) |
Mai mulți importatori au susținut că placajul „toate straturile okoume” și placajul „suprafață okoume” nu pot fi considerate ca unul și același produs, deoarece compoziția straturilor interne afectează considerabil caracteristicile produsului. De altfel, s-a afirmat că aceste produse prezintă diferențe semnificative de preț și utilizare. |
(9) |
Chiar de la începutul anchetei, s-a recunoscut că există un număr mare de tipuri de placaj de okoume diferite și că aplicațiile acestui produs sunt foarte numeroase, în construcții, mobilier, transport și alte industrii. Unele utilizări solicită tipuri speciale de placaj de okoume, în timp ce pentru altele, pot fi utilizate tipuri diferite în mod interschimbabil. Cu toate acestea, lemnul de okoume se distinge, în principal, prin faptul că este posibil să se facă plăci largi fără nod sau alt defect, ceea ce permite să se obțină un placaj cu o bună finisare, dotat cu o suprafață omogenă și netedă. Caracteristica esențială a placajului de okoume, care îl face unic în raport cu alte tipuri de placaje, constă astfel în aparența acestor suprafețe (straturi externe). |
(10) |
Straturile interne ale placajului pot fi din orice fel de esență de lemn, tropical sau temperat. La fabricarea placajului exclusiv din lemn tropical, producătorii de placaj de okoume folosesc, în general, okoume pentru straturile interne, din cauza complementarității naturale în procesul de producție mai degrabă decât din cauza caracteristicilor speciale ale acestui lemn în raport cu alte esențe de lemn tropical. Tipul de lemn sau de esență utilizat pentru straturile interne afectează în mod natural costul produsului finit, proprietățile sale și capacitatea sa de a fi utilizat pentru anumite aplicații. Cu toate acestea, se consideră că aceste aspecte pot fi luate în considerare în mod adecvat, distingând diferite tipuri de produse în cadrul anchetei, cu scopul de a compara doar prețurile tipurilor de placaj identice în timpul evaluării dumpingului și prejudiciului. Sistemul de codare a produsului utilizat în anchetă permite distingerea, printre alte caracteristici, a placajului „toate straturile okoume” de placajul „suprafață okoume”. Prin urmare, a fost respins argumentul în conformitate cu care aceste două tipuri de placaj nu pot fi considerate ca formând unul și același produs. |
(11) |
În regulamentul provizoriu, s-a decis să se excludă din anchetă placajul de okoume acoperit cu o peliculă, pentru motivele expuse la considerentul 19 din regulamentul menționat anterior. Acest produs este constituit din placaj „suprafață okoume” sau „toate straturile okoume” reacoperit cu o peliculă dintr-un alt material decât lemnul. Industria comunitară a susținut că acest produs nu trebuie să fie exclus din anchetă, deoarece el este prezent pe aceeași piață ca și celelalte produse din okoume. Cu toate acestea, prezența unei pelicule la suprafața lemnului afectează evident caracteristica esențială a placajului de okoume, și anume aspectul extern. Prin urmare, contraplacajul de okoume acoperit cu o peliculă nu posedă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază ca și produsul în cauză. De asemenea, el este destinat, în principal, unei utilizări precise, respectiv turnarea betonului, ceea ce nu este valabil pentru produsul în cauză. În consecință, acest argument a trebuit să fie respins. |
(12) |
În absența altor observații cu privire la definiția produsului în cauză, se confirmă concluziile menționate la considerentele 18 și 19 din regulamentul provizoriu. |
2. Produsul similar
(13) |
Mai multe părți au argumentat că există un anumit număr de diferențe între produsul în cauză fabricat în Republica Populară Chineză și cel produs și vândut în Comunitate de industria comunitară, de așa natură încât aceste produse nu pot fi considerate ca similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Mai exact, ele au afirmat că:
|
(14) |
În cazul primelor trei caracteristici, menționate la considerentul 13 literele (a)-(c), ancheta a arătat că producătorii-exportatori chinezi, la fel ca și industria comunitară, vând placaj „toate straturile okoume” și „suprafață okoume”, destinat atât unor utilizări interioare, cât și exterioare, și că propun o gamă variată în ceea ce privește mărimea plăcilor. Întrucât aceste caracteristici sunt menționate, în general, în documentația comercială, s-au luat în considerare în numerele de control de produs (PCN) utilizate în sensul calculării marjelor de dumping și de prejudiciu. Astfel, diferențele legate de aceste caracteristici sunt pe deplin luate în considerare, iar comparațiile se referă doar la produsele similare. |
(15) |
A patra caracteristică, menționată la considerentul 13 litera (d), nu a fost luată în considerare în PCN, deoarece ea nu figurează în majoritatea documentelor de tranzacție la care Comisia a putut să aibă acces în cursul anchetei. Pe baza tranzacțiilor pentru care calitatea suprafețelor este indicată, s-a constatat că producătorii-exportatori chinezi și industria comunitară propun diferite calități ale suprafețelor și nu s-a constatat, în general, o calitate a produsului similar fabricat de industria comunitară superioară față de cea a produsului în cauză fabricat de producătorii-exportatori chinezi. |
(16) |
Nici ultimele trei caracteristici, menționate la considerentul 13 literele (e)-(g), nu au fost luate în considerare în PCN, deoarece ele nu apar în majoritatea informațiilor legate de tranzacții. Cu toate acestea, s-a recunoscut că majoritatea exporturilor din Republica Populară Chineză prezintă suprafețe mai puțin groase decât cele ale produsului similar al industriei comunitare. De asemenea, diferențele privind calitatea lipirii și a straturilor interne, deși sunt variabile, sunt suficient de generalizate pentru a atrage atenția anumitor cumpărători și, prin urmare, nu trebuie să fie ignorate. O ajustare în temeiul acestor diferențe a fost, prin urmare, realizată în timpul calculării marjelor de subcotare și de prejudiciu, astfel cum se menționează la considerentul 80 din regulamentul provizoriu. |
(17) |
Ar trebui, de asemenea, notat faptul că aceste diferențe de calitate nu sunt de natură să îi facă pe cumpărători să creadă că produsul în cauză exportat de Republica Populară Chineză este un produs complet diferit. Dimpotrivă, ancheta a arătat exemple concrete în care exporturile chineze au înlocuit produsele industriei comunitare în achizițiile anumitor clienți pe piața Comunității. |
(18) |
Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că pretinsele diferențe între produsul în cauză și produsul fabricat și vândut în Comunitate de industria comunitară, cu condiția ca ele să poată fi demonstrate, au fost luate pe deplin în considerare fie la nivelul PCN, fie prin intermediul unei ajustări. În măsura în care, în orice caz, aceste diferențe nu schimbă cu nimic faptul că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut în Comunitate de industria comunitară posedă aceleași caracteristici de bază și sunt destinate acelorași utilizări, trebuie să fie respins argumentul în conformitate cu care ele nu ar fi similare. |
(19) |
În absența altor observații privind produsul similar, se confirmă concluzia enunțată la considerentul 20 din regulamentul provizoriu. |
D. DUMPINGUL
1. Statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață
(20) |
Un producător-exportator căruia nu i s-a acordat statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață a reproșat Comisiei că nu a luat în considerare observațiile pe care le-a formulat după publicarea concluziilor provizorii. Observațiile sale au fost, cu toate acestea, examinate și abordate explicit la considerentele 29-32 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, acest argument este respins. |
(21) |
Un alt producător-exportator, care a fost considerat că nu a cooperat la anchetă, a susținut că a cooperat cu Comisia. Ar trebui notat că același argument, care a fost deja ridicat de aceeași societate după publicarea concluziilor Comisiei privind statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, a fost abordat în mod specific la considerentele 33-35 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, acest argument este respins. |
(22) |
În absența altor observații privind statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, se confirmă considerentele 21-35 din regulamentul provizoriu. |
2. Tratamentul individual
(23) |
În absența altor observații privind tratamentul individual, se confirmă considerentele 36-40 din regulamentul provizoriu. |
3. Valoarea normală
3.1. Determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață
(24) |
Unul dintre producătorii-exportatori care a cooperat a susținut că nu este corectă calcularea costului achizițiilor sale de plăci din plop, descrisă la considerentul 49 din regulamentul provizoriu, și că anumite credite fiscale pe care le-ar fi obținut pentru aceste achiziții ar fi trebuit să fie deduse din acest cost. Prin natura sa, un asemenea argument ar fi trebuit să fie susținut de elemente de probă verificabile prezentate în timp util. Cu toate acestea, societatea nu a fost în măsură să prezinte elemente de probă suficiente să demonstreze că TVA-ul i-a fost într-adevăr rambursat, deși ea a fost invitată să o facă în decursul anchetei în timpul vizitării incintelor sale. Prin urmare, această cerere a trebuit să fie respinsă. |
(25) |
Ar trebui menționat că, din cauza unor erori de redactare, au fost efectuate niște ajustări minore după publicarea regulamentului provizoriu la calcularea marjei de profit a celor trei producători-exportatori care au cooperat și cărora le-a fost acordat statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, ceea ce a dus la o ușoară modificare a valorilor normale calculate pentru acești producători. |
(26) |
În absența altor observații privind determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 41-51 din regulamentul provizoriu. |
3.2. Stabilirea valorii normale pentru toți producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață
(27) |
În stadiu provizoriu, Marocul a fost ales ca țară terță cu economie de piață comparabilă în sensul stabilirii valorii normale pentru Republica Populară Chineză. Cu toate acestea, astfel cum este indicat la considerentul 56 din regulamentul provizoriu, trei producători-exportatori au contestat această alegere. |
(28) |
Ancheta Comisiei a arătat că exista doar un singur producător pe piața internă marocană și că, de altfel, un drept vamal ridicat se aplica la import. Prin urmare, s-a decis să se încerce căutarea unei țări analoge mai potrivite. Turcia, în care un producător a acceptat să coopereze cu Comisia, a fost considerată o posibilă țară analogă de înlocuire. |
(29) |
În urma publicării regulamentului provizoriu, au fost primite alte observații privind alegerea inițială a Marocului din partea mai multor importatori și producători-exportatori chinezi. Toți susțin că alegerea Marocului în calitate de țară cu economie de piață comparabilă este nepotrivită din cauza unei pretinse diferențe de calitate între placajul de okoume fabricat de producătorii chinezi și cel fabricat în Maroc. |
(30) |
S-a constatat că, pe piața turcă, nu se aplică nici un drept vamal ridicat și că există mai multe societăți concurente care produc placaj de okoume. De altfel, ancheta a confirmat ulterior că vânzările producătorului turc care a cooperat sunt substanțiale și suficient de reprezentative pentru a stabili o valoare normală pentru exporturile chineze ale produsului în cauză. Prin urmare, s-a decis alegerea Turciei ca țară analogă. |
(31) |
Pentru a stabili dacă vânzările pe piața turcă de produse comparabile cu cele vândute de producătorii-exportatori chinezi în Comunitate sunt efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale, prețul de vânzare intern a fost comparat cu costul total de producție (respectiv costul de fabricație majorat cu costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale). În măsura în care marea majoritate a vânzărilor realizate pe piața internă au fost efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale, valoarea nominală a fost stabilită pe baza prețului intern al tipurilor de produse comparabile. |
(32) |
O ajustare a fost efectuată în temeiul diferențelor fizice, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a lua în considerare diferența între tipul de clei utilizat pentru tipurile de produs comparabile vândute în Turcia și cel utilizat pentru produsul în cauză. |
4. Prețul de export
(33) |
În absența observațiilor privind determinarea prețului de export, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 60 și 61 din regulamentul provizoriu. Cu toate acestea, pentru a determina prețul de export în cazul exportatorilor care nu au cooperat, s-a efectuat următoarea schimbare: a fost utilizat volumul total al vânzărilor de placaj de okoume al producătorului-exportator care a cooperat și care nu a beneficiat de statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață și nu numai un volum limitat al acestor vânzări, ceea ce (în baza informațiilor disponibile) a fost considerat în general mai reprezentativ pentru marea majoritate a exporturilor chinezești. |
5. Comparația
(34) |
Un producător-exportator a argumentat că cheltuielile de transport au fost deduse necorespunzător din vânzările realizate pe o bază FOB. Cu toate acestea, această ajustare a fost efectuată doar după ce ansamblul vânzărilor a fost adus la nivelul CIF, în conformitate cu o metodă convenită cu societatea. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins. |
(35) |
Un producător-exportator a contestat o ajustare efectuată la prețul său de export pentru a lua în considerare o reducere reportată acordată unuia din comercianții săi, așa cum este explicat la considerentul 63 din regulamentul provizoriu. El a susținut că această reducere este reflectată deja în prețurile comunicate de societate. Aceasta din urmă nu a putut, cu toate acestea, să o demonstreze în decursul anchetei. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins. |
(36) |
Un producător-exportator a susținut că el vinde produsul în cauză la diferite categorii de clienți, fie că este vorba de vânzări la export, fie de vânzări pe piața internă, și că datele comunicate de societate arată diferențele considerabile de preț între aceste diferite categorii de clienți. El a solicitat ca acest aspect să fie luat în considerare în mod corespunzător la calcularea dumpingului, sub forma unei ajustări a prețului său de export în temeiul stadiului comercial, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază. Cu toate că s-a considerat că această cerere este justificată, nivelul ajustării solicitate de exportator se bazează pe un singur exemplu, ceea nu s-a considerat ca fiind reprezentativ. După o analiză a datelor privind prețul, un nivel de ajustare corespunzător a fost calculat și aplicat prețului de export. |
6. Marjele de dumping
(37) |
După luarea în considerare a anumitor argumente, așa cum este explicat anterior, și după perfecționarea metodologiei și a calculelor, în special cu privire la alegerea țării analoge, marjele de dumping definitive, exprimate în procente din prețul CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
|
(38) |
În absența observațiilor, se confirmă metodologia aplicată pentru calcularea marjei de dumping la nivel național, descrisă la considerentele 67-69 din regulamentul provizoriu. Din cauza utilizării Turciei în calitate de țară analogă, astfel cum este explicat la considerentele 27-32, s-a stabilit o nouă marjă de dumping la nivel național, la 66,7 % din prețul CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire. |
E. INDUSTRIA COMUNITARĂ
(39) |
În absența observațiilor privind industria comunitară, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 70-72 din regulamentul provizoriu. |
F. PREJUDICIUL
1. Consumul comunitar
(40) |
În absența observațiilor privind consumul comunitar, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 74 și 75 din regulamentul provizoriu. |
2. Importurile din țara în cauză
(41) |
În regulamentul provizoriu, în sensul analizei subcotării prețurilor, prețul CIF frontieră comunitară al producătorilor-exportatori care au cooperat a fost majorat cu 10 %. Această ajustare urmărește să ia în considerare diferența de calitate, în general recunoscută, dar dificil de cuantificat, între placajul de okoume fabricat în Comunitate și cel fabricat în China. Ea a fost stabilită pe următoarea bază: informațiile de care dispunea Comisia privind ofertele făcute de producătorii chinezi ai produsului în cauză pentru produsele dotate cu suprafețe cu o grosime de 1 mm sau 0,6 mm arătau că diferența de grosime a suprafeței poate induce o diferență de preț cuprinsă între 3,5 și 5,5 %. În absența altor informații cifrate, se poate presupune în mod rezonabil că celelalte aspecte privind calitatea menționate la considerentul 16, și anume calitatea lipirii și a straturilor interne, ar putea avea un impact comparabil cu cel al grosimii suprafeței. Prin urmare, impactul cumulat al acestor diferențe de calitate ar putea corespunde unei variații de preț de aproximativ 10-15 %. Cu toate acestea, ar trebui amintit că diferențele de calitate menționate anterior nu pot fi verificate pentru fiecare tranzacție și nu sunt susceptibile să se aplice ansamblului exporturilor din Republica Populară Chineză realizate în cursul perioadei de anchetă. Ancheta a arătat, într-adevăr, că producătorii-exportatori chinezi propun produse de calități și cu caracteristici variabile și evolutive. |
(42) |
Un importator a susținut că ajustarea ar trebui să se ridice mai degrabă la 25 % decât la 10 %, dar el nu a adus justificări obiective pentru această creștere. În aceste circumstanțe, este evident că nu există motive pentru a modifica abordarea expusă în regulamentul provizoriu. |
(43) |
În absența altor observații, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 76-81 din regulamentul provizoriu. |
3. Situația industriei comunitare
(44) |
Doi producători-exportatori au contestat impactul prejudiciabil al importurilor, subliniind că prețurile au rămas relativ stabile în cursul perioadei de anchetă, înregistrând o creștere nominală de 3 % sau o ușoară diminuare în termeni reali. Cu toate acestea, ar trebui amintit că prețul mediu menționat la considerentul 91 din regulamentul provizoriu se referă la un ansamblu de tipuri de produse diferite, printre care există tipurile vândute la prețurile cele mai mici care au suferit, în principiu, din cauza concurenței importurilor chinezești. Cu toate că prețurile acestor produse au scăzut în cursul perioadei, luând în considerare faptul că proporția lor relativă în ansamblul de produse s-a diminuat la rândul său, prețul global pe metru cub nu ar fi scăzut în mod necesar. Această evoluție a ansamblului de produse ale producătorilor comunitari a fost deja subliniată la considerentul 91 din regulamentul provizoriu. De altfel, în momentul în care exporturile chinezești au invadat piața comunitară, industria comunitară ieșea dintr-o perioadă dificilă, caracterizată de marje de profit relativ slabe. În aceste condiții, ea nu dispunea de o mare marjă de manevră pentru a face față concurenței, scăzând prețurile sale, iar efectele prejudiciabile ale importurilor s-au făcut simțite, în principiu, în volumul vânzărilor, așa cum este explicat la considerentele 85-90 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins. |
(45) |
În absența altor observații, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 82-99 din regulamentul provizoriu. |
4. Concluzia cu privire la prejudiciu
(46) |
În absența altor observații privind contestațiile referitoare la prejudiciu, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 100-102 din regulamentul provizoriu. |
G. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(47) |
Doi exportatori au susținut că mărirea costurilor unitare medii ale industriei comunitare în cursul perioadei examinate este un factor important care se află la originea deteriorării rentabilității acesteia din urmă, în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre dumping și prejudiciu. Astfel cum se explică la considerentul 113 din regulamentul provizoriu, evoluția costurilor la producătorii comunitari reținuți în eșantion nu a fost mai mare decât creșterea nivelului general al prețurilor în Comunitate. Acest tip de creștere, care afectează, de exemplu, costurile materiilor prime, nu constituie un factor extern căruia industria i-ar fi făcut față cu dificultate în condițiile economice normale și, în special, în absența puternicei presiuni asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping. De altfel, cel puțin o parte din creșterea costurilor medii observată poate fi atribuită unei scăderi a nivelului de utilizare a capacităților și unei reorientări spre tipuri de produse mai oneroase, încă o dată din cauza concurenței importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, argumentul nu poate fi acceptat. |
(48) |
În cazul efectului posibil al importurilor din alte țări terțe decât Republica Populară Chineză, se menționează la considerentul 109 din regulamentul provizoriu că prețurile medii ale altor mari țări exportatoare, precum Gabon și Maroc, sunt mai mari cu aproximativ 50 % față de cele ale importurilor din Republica Populară Chineză și, prin urmare, nu pot fi considerate o cauză determinantă a prejudiciului suportat de industria comunitară. Un importator a susținut că exporturile din aceste două țări se referă exclusiv sau în principal la placajul „toate straturile okoume”, în timp ce majoritatea exporturilor din Republica Populară Chineză constau în placaj „suprafață okoume”, mai ieftin prin natura sa. Cu toate că această remarcă poate fi corectă, diferența de preț între placajul „toate straturile okoume” și placajul „suprafață okoume”, pe care ancheta a evaluat-o la aproximativ 15 %, nu explică diferența de preț de 50 % menționată anterior. De altfel, rămân adevărate concluziile enunțate de regulamentul provizoriu, în conformitate cu care cotele de piață ale acestor țări sunt mult mai mici decât cea a Republicii Populare Chineze, iar volumul și prețurile exporturilor acestor țări au rămas relativ stabile în cursul întregii perioade examinate. Prin urmare, observația menționată anterior nu infirmă concluzia în conformitate cu care importurile din aceste țări terțe nu au exercitat aceeași presiune concurențială asupra industriei comunitare ca importurile din Republica Populară Chineză și nu sunt o cauză determinantă a situației prejudiciabile a industriei comunitare. |
(49) |
Aceeași exportatori au susținut că diminuarea performanțelor industriei comunitare la export, menționată la considerentul 111 din regulamentul provizoriu, nu este neglijabilă și că, împreună cu alți factori care nu au legătură cu exporturile chinezești, poate, de asemenea, să fie la originea deteriorării situației financiare a industriei comunitare. Cu toate că exporturile industriei comunitare au scăzut într-adevăr cu aproximativ 2 000 de tone în trei ani și jumătate, astfel cum este indicat la considerentul 111 din regulamentul provizoriu, această scădere nu este cu nimic comparabilă cu impactul importurilor chinezești pe piața comunitară, care au atins peste 80 000 de tone în doi ani și jumătate, între 2000 și perioada de anchetă. Prin urmare, acest argument este respins. |
(50) |
În absența altor observații privind legătura de cauzalitate, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 103-117 din regulamentul provizoriu. |
H. INTERESUL COMUNITĂȚII
(51) |
Doi exportatori au reproșat Comisiei că nu a prezentat o analiză economică a efectului măsurilor asupra utilizatorilor, comercianților și consumatorilor în evaluarea aspectelor privind interesul Comunității. Ar trebui mai întâi semnalat că exportatorii nu au un cuvânt de spus în contextul evaluării interesului Comunității. Cu toate acestea, în ceea ce privește baza acestui argument, ar trebui amintit că nici un utilizator, comerciant sau consumator nu a cooperat la anchetă, nici nu s-a făcut cunoscut în cursul procedurii și că, din această cauză, Comisia nu dispune de nici o dată specifică care să-i permită să cuantifice impactul eventualelor măsuri. Prin urmare, acest argument nu poate fi acceptat. |
(52) |
De asemenea, s-a susținut de către un importator că dreptul aplicat la nivel național (48,5 %) este prohibitiv și că numărul limitat de furnizori de produse din okoume în Europa va duce la o lipsă de concurență, ceea ce va fi prejudiciabil industriilor utilizatoare. Astfel cum este indicat la considerentul 125 din regulamentul provizoriu, măsurile antidumping nu urmăresc, cu toate acestea, decât să reinstituie condiții echitabile pe piață, și nu să elimine concurența, care trebuie să fie garantată, luând în considerare numărul de producători și de țări exportatoare, altele decât China. Prin urmare, acest argument trebuie să fie respins. |
(53) |
În absența altor informații privind interesul Comunității, se confirmă concluziile enunțate la considerentele 118-127 din regulamentul provizoriu. |
I. MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(54) |
În absența observațiilor, se confirmă metoda utilizată pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului descrisă la considerentele 128-132 din regulamentul provizoriu. |
(55) |
În baza acestei metode, un nivel de eliminare a prejudiciului a fost calculat în sensul stabilirii nivelului măsurilor definitive care trebuie instituite. |
2. Forma și nivelul drepturilor
(56) |
Luând în considerare cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită un drept antidumping definitiv la nivelul marjelor de dumping constatate, deoarece, pentru toți producătorii-exportatori în cauză, acestea sunt mai mici decât marjele de prejudiciu. |
(57) |
În baza celor menționate anterior, drepturile definitive se stabilesc după cum urmează:
|
(58) |
Nivelurile individuale ale dreptului antidumping fixat de prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. În consecință, ele reflectă situația la momentul anchetei cu privire la societățile în cauză. Aceste niveluri ale dreptului (în opoziție cu dreptul la nivel național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor produsului originar din țara în cauză fabricat de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse dreptului aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. |
(59) |
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale dreptului (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii legate de producție, precum și de vânzările interne și la export care rezultă din această schimbare de denumire sau din crearea acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat, prin urmare, printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale dreptului. |
(60) |
Pentru a minimiza riscurile de eludare legate de amploarea absenței de cooperare (80 %) și de marea diferență între valorile drepturilor, se consideră necesar, în speță, să se adopte dispoziții speciale pentru a garanta buna aplicare a dreptului antidumping. |
(61) |
Aceste dispoziții speciale prevăd, în special, prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale, în bună și cuvenită formă, care respectă condițiile stabilite de anexa la regulament. Numai importurile însoțite de o astfel de factură sunt declarate ca încadrându-se la codurile adiționale TARIC aplicabile ale producătorului în cauză. Importurile neînsoțite de o astfel de factură sunt supuse dreptului antidumping rezidual aplicabil tuturor celorlalți exportatori. Societățile în cauză au fost invitate, de asemenea, să prezinte rapoarte periodice Comisiei pentru a garanta o monitorizare adecvată a vânzărilor de placaj de okoume Comunității. În cazul în care nu sunt prezentate rapoarte sau în cazul în care rapoartele arată incapacitatea măsurilor de a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, ar putea fi necesară efectuarea unui revizuiri intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu această ocazie, poate fi studiată necesitatea de a suprima nivelurile individuale ale drepturilor și, în consecință, instituirea unui drept la nivel național. |
3. Angajamentele
(62) |
În urma adoptării de măsuri antidumping provizorii și în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază, un producător-exportator care a cooperat și-a exprimat intenția de a prezenta o ofertă de angajament. Cu toate acestea, nivelul prețurilor minime de export pe care societatea este dispusă să le practice pentru anumite produse nu ar elimina efectele prejudiciabile ale dumpingului. Prin urmare, această ofertă nu a putut fi acceptată. |
4. Perceperea drepturilor provizorii
(63) |
Luând în considerare amploarea marjelor de dumping constatate și importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesar să se perceapă definitiv sumele depuse cu titlul de drept antidumping provizoriu instituit prin Regulamentul (CE) nr. 988/2004, la nivelul dreptului definitiv instituit prin prezentul regulament în cazul în care aceasta este mai mică sau egală cu valoarea dreptului provizoriu. Atunci când dreptul definitiv este mai mare decât dreptul provizoriu, numai valorile depuse cu titlu de drepturi provizorii trebuie să fie definitiv percepute. |
(64) |
Astfel cum este indicat la considerentul 11, placajul de okoume acoperit cu o peliculă a fost exclus din domeniul de aplicare a anchetei. Luând în considerare faptul că articolul 1 alineatul (1) din regulamentul provizoriu nu a prevăzut această excludere, toate sumele depuse pentru acest tip de produs trebuie să fie eliberate, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de placaj de okoume, definit ca placaj constituit exclusiv din foi de lemn cu o grosime individuală mai mică de 6 mm, având cel puțin un strat extern din okoume neacoperit cu o peliculă permanentă din alt material decât lemnul, care se încadrează la codul NC ex 4412 13 10 (cod TARIC 4412131010), originar din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul dreptului antidumping definitiv aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează, din momentul în care produsele sunt importate în conformitate cu alineatul (3):
Producătorul |
Nivelul dreptului % |
Codul adițional TARIC |
||
|
9,6 |
A526 |
||
|
23,5 |
A527 |
||
|
6,5 |
A528 |
||
|
17,0 |
A529 |
||
Toate celelalte societăți |
66,7 |
A999 |
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale dreptului precizat pentru cele patru societăți menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale în bună și cuvenită formă, care respectă condițiile fixate în anexă. În lipsa prezentării unei astfel de facturi, se va aplica valoarea dreptului aplicabil tuturor celorlalte societăți.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de drepturi antidumping provizorii instituite prin Regulamentul (CE) nr. 988/2004 al Comisiei privind importurile de placaj de okoume care se încadrează la codul NC ex 4412 13 10 (cod TARIC 4412131010), originar din Republica Populară Chineză, sunt definitiv percepute în conformitate cu normele expuse în continuare. Se liberează sumele depuse care depășesc valoarea drepturilor antidumping definitive. Atunci când dreptul definitiv este mai mare decât dreptul provizoriu, se percep definitiv numai sumele depuse cu titlu de drept provizoriu. Trebuie să fie eliberate sumele depuse la importul de placaj de okoume acoperit cu o peliculă.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 2 noiembrie 2004.
Pentru Consiliu
Președintele
B. R. BOT
(1) JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 (JO L 77, 13.3.2004, p. 12).
(2) JO L 181, 18.5.2004, p. 5.
(3) Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția B, biroul J-79 5/16, B-1049 Bruxelles.
ANEXĂ
Factura comercială în bună și cuvenită formă menționată la articolul 1 alineatul (3) din regulament trebuie să cuprindă o declarație semnată de un responsabil al societății și se prezintă după cum urmează:
1. |
numele și funcția responsabilului societății care a întocmit factura comercială; |
2. |
următoarea declarație: „Subsemnatul, certific că [volumul] de placaj de okoume vândut la export către Comunitatea Europeană și acoperit de prezenta factură a fost produs de [denumirea și adresa societății] [codul adițional TARIC] în [țara]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”; |
3. |
data și semnătura. |