COMISIA EUROPEANĂ
Bruxelles, 30.11.2016
COM(2016) 759 final
2016/0375(COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI
privind guvernanța uniunii energetice,
de modificare a Directivei 94/22/CE, a Directivei 98/70/CE, a Directivei 2009/31/CE, a Regulamentului (CE) nr. 663/2009, a Regulamentului (CE) nr. 715/2009, a Directivei 2009/73/CE, a Directivei 2009/119/CE a Consiliului, a Directivei 2010/31/UE, a Directivei 2012/27/UE, a Directivei 2013/30/UE și a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013
(Text cu relevanță pentru SEE)
{SWD(2016) 394 final}
{SWD(2016) 395 final}
{SWD(2016) 396 final}
{SWD(2016) 397 final}
EXPUNERE DE MOTIVE
1.CONTEXTUL PROPUNERII
•Motivele și obiectivele propunerii
O uniune energetică rezilientă cu o politică ambițioasă privind clima și o transformare fundamentală a sistemului nostru energetic nu pot fi realizate decât printr-o combinație de acțiuni coordonate – legislative și nelegislative – la nivelul UE și la nivel național. Pentru a realiza acest lucru, uniunea energetică are nevoie de o guvernanță robustă, care să asigure faptul că politicile și măsurile de la diverse niveluri sunt coerente, complementare și suficient de ambițioase. Obiectivul principal al acestei inițiative este de a stabili fundamentul legislativ necesar pentru acest proces în vederea realizării uniunii energetice, care va trebui să fie completat prin măsuri și acțiuni nelegislative pentru ca guvernanța să fie un succes.
În conformitate cu angajamentul ferm al Comisiei pentru o mai bună reglementare, propunerea va avea ca rezultat reducerea semnificativă a sarcinii administrative pentru statele membre, pentru Comisie și pentru alte instituții ale UE. Cerințele actuale în materie de planificare și de raportare (atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre) în domeniul energiei și în cel al climei oferă beneficii sub forma informațiilor detaliate cu privire la anumite domenii de politică și sprijină punerea în aplicare a legislației sectoriale. Cu toate acestea, ele se găsesc într-o gamă largă de texte legislative separate adoptate în momente diferite, ceea ce a condus la o anumită redundanță și incoerență și la anumite suprapuneri, precum și la o lipsă de integrare între domeniul energiei și cel al climei. Mai mult, unele dintre cerințele actuale au fost definite în vederea realizării obiectivelor corespunzătoare pentru anul 2020 și, din acest motiv, nu sunt adecvate pentru a sprijini realizarea cadrului privind energia și clima pentru 2030, și nici sincronizate cu obligațiile în materie de planificare și de raportare în temeiul Acordului de la Paris.
Prezenta propunere va reuni obligațiile existente în materie de planificare și de raportare disparate din principalele acte legislative ale UE din domeniul energiei, al climei și din alte domenii conexe uniunii energetice, realizând astfel o simplificare majoră a obligațiilor. Ea reduce, aliniază și actualizează aceste cerințe și elimină duplicările existente. În total, propunerea integrează, raționalizează sau abrogă peste 50 de obligații individuale de planificare, de raportare și de monitorizare existente ale acquis-ului din domeniul energiei și climei (integrând 31 și eliminând 23). Procesul politic de guvernanță raționalizat dintre Comisie și statele membre, cu implicarea strânsă a altor instituții ale UE, va alinia frecvența și calendarul obligațiilor, va îmbunătăți în mod considerabil transparența și cooperarea și, prin urmare, va aduce beneficii suplimentare în ceea ce privește reducerea sarcinii administrative.
În concluziile sale din 24 octombrie 2014, Consiliul European a convenit asupra cadrului privind energia și clima pentru 2030, pe baza propunerii Comisiei. Concluziile solicitau dezvoltarea unei guvernanțe fiabile și transparente, fără nicio sarcină administrativă inutilă, care să contribuie la asigurarea faptului că UE își îndeplinește obiectivele în materie de politică energetică, acordând flexibilitatea necesară statelor membre și respectând pe deplin libertatea acestora de a-și stabili mixul energetic. Consiliul a subliniat faptul că această guvernanță ar trebui să se bazeze pe elementele structurale existente, precum programele naționale privind schimbările climatice și planurile naționale pentru energia din surse regenerabile și pentru eficiența energetică, precum și necesitatea de a raționaliza și de a asigura convergența direcțiilor separate de planificare și de raportare.
Strategia privind uniunea energetică din 25 februarie 2015 a extins domeniul de aplicare al guvernanței – dincolo de cadrul privind energia și clima pentru 2030 – la toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice (securitatea energetică, solidaritatea și încrederea; piața internă a energiei; moderarea cererii; decarbonizarea, inclusiv energia din surse regenerabile; și cercetarea, inovarea și competitivitatea).
Starea uniunii energetice din 18 noiembrie 2015 și orientările Comisiei pentru statele membre privind planurile energetice și climatice naționale, anexate la aceasta, au oferit detalii suplimentare și au specificat faptul că guvernanța ar trebui să fie ancorată în legislație.
Concluziile Consiliului Energie din 26 noiembrie 2015 au recunoscut faptul că guvernanța va fi un instrument esențial pentru construirea efectivă și eficientă a uniunii energetice. În paralel, între Comisie și statele membre se poartă discuții periodice, în cadrul grupului de lucru tehnic pentru planurile energetice și climatice naționale.
Rezoluția Parlamentului European „Către o uniune europeană a energiei” din 15 decembrie 2015 a solicitat ca guvernanța uniunii energetice să fie ambițioasă, fiabilă, transparentă și democratică, să implice pe deplin Parlamentul European și să asigure realizarea obiectivelor pentru 2030 privind clima și energia.
Pe această bază, prezenta propunere vizează instituirea unui cadru de reglementare pentru guvernanța uniunii energetice, cu doi piloni principali: Primul, raționalizarea și integrarea obligațiilor existente de planificare, de raportare și de monitorizare în domeniul energiei și în cel al climei, pentru a reflecta principiile unei mai bune reglementări. Al doilea, definirea unui proces politic robust între statele membre și Comisie, cu implicarea strânsă a altor instituții ale UE, în vederea realizării obiectivelor uniunii energetice, îndeosebi a obiectivelor sale pentru 2030 privind energia și clima.
La 5 octombrie 2016, Uniunea Europeană a ratificat Acordul de la Paris, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016. Propunerea de regulament contribuie la punerea în aplicare a Acordului de la Paris, inclusiv a ciclului său de revizuire o dată la cinci ani, și asigură faptul că cerințele de monitorizare, de raportare și de verificare în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris sunt integrate în mod armonios în guvernanța uniunii energetice.
•Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică
Pe baza rezultatelor unei verificări a adecvării acquis-ului în domeniul energiei și a părților relevante ale acquis-ului în domeniul climei, propunerea de regulament fie lasă intacte, fie abrogă sau modifică obligațiile în materie de planificare și de raportare ale statelor membre și obligațiile de monitorizare ale Comisiei stipulate în prezent în legislația sectorială. Propunerea a fost pregătită în paralel cu revizuirile efectuate de către Comisie asupra Directivei privind eficiența energetică, a Directivei privind performanța energetică a clădirilor, a Directivei privind energia din surse regenerabile, precum și a diverselor acte legislative cuprinse în inițiativa privind organizarea pieței, cu scopul de a asigura o coerență deplină între aceste inițiative. De asemenea, a fost asigurată coerența cu alte acte legislative ale UE în domeniile climei și energiei.
În plus, propunerea integrează pe deplin Regulamentul privind mecanismul de monitorizare a climei (MMR), pentru a se asigura integrarea între domeniul energiei și cel al climei. În general, propunerea continuă abordarea dispozițiilor existente în materie de planificare, de raportare și de monitorizare prevăzute în MMR, care a fost rezultatul unui exercițiu de raționalizare anterior în domeniul climei. Cu toate acestea, prezenta propunere raționalizează dispozițiile existente ale MMR în raport cu legislația în domeniul energiei, actualizează dispozițiile existente pentru a le face adecvate pentru monitorizarea punerii în aplicare a propunerilor de regulamente privind partajarea eforturilor și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) și pentru îndeplinirea angajamentelor UE asumate în cadrul Acordului de la Paris. Întrucât propunerea vizează o serie de domenii tematice, s-a decis să nu se propună o reformare a MMR. Cu toate acestea, Comisia acordă o importanță deosebită menținerii întregului conținut din MMR care nu este propus a fi modificat prin actuala propunere.
•Coerența cu alte politici ale Uniunii
Inițiativa este legată și de alte domenii de politică precum transporturile, mediul, industria, economia, cercetarea și concurența. Este însă important de remarcat faptul că prezenta inițiativă – în ceea ce privește raționalizarea și integrarea planificării și raportării – se concentrează asupra domeniilor energiei și climei, încorporând totodată unele linii specifice de raportare și de planificare în alte domenii. Acest lucru este necesar pentru a asigura un proces gestionabil, axat pe principalele obiective ale uniunii energetice.
În ceea ce privește recomandările Comisiei către statele membre formulate în propunerea de regulament, ele sunt complementare și în concordanță cu recomandările emise în contextul semestrului european, care se concentrează pe aspecte de reformă macroeconomică și structurală (rareori legate de energie sau de climă), în vreme ce guvernanța abordează aspecte de politică specifice energiei și climei. În cazul în care aspectele de politică specifice energiei și climei prezintă relevanță pentru reforma macroeconomică sau structurală, ele ar trebui să facă în continuare parte din semestrul european.
2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA
•Temeiul juridic
Temeiurile juridice ale tuturor dispozițiilor din regulament sunt articolele 191, 192 și 194 din TFUE.
Propunerea de regulament urmărește un obiectiv legitim care intră în domeniul de aplicare al acestor articole. Procedura legislativă ordinară se aplică în general pentru adoptarea de măsuri în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) din TFUE și cu articolul 194 alineatul (2) din TFUE.
•Subsidiaritatea (pentru competență neexclusivă)
Necesitatea de a respecta principiul subsidiarității este una dintre considerațiile fundamentale din spatele guvernanței, pe baza abordării potrivit căreia statele membre însele ar trebui să stabilească planurile naționale și obiectivele, precum și măsurile prevăzute în acestea.
Necesitatea acțiunii la nivelul UE
Deoarece mai multe elemente ale strategiei pentru uniunea energetică sunt legate de obiective stabilite la nivelul UE, este necesară o acțiune la nivelul UE pentru a se asigura atingerea acestor obiective, precum și coerența politicilor energetice și climatice în cadrul UE și în toate statele membre ale acesteia, menținând în același timp flexibilitatea statelor membre. Mai mult, majoritatea provocărilor energetice cu care se confruntă Uniunea nu pot fi depășite prin acțiuni la nivel național necoordonate. Același lucru este valabil și pentru schimbările climatice, care prin însăși natura lor au un caracter transfrontalier și nu pot fi abordate printr-o acțiune locală, națională sau chiar doar la nivelul UE.
Mai mult, dată fiind relevanța transfrontalieră a fiecărei dimensiuni a uniunii energetice, este necesară acțiunea la nivelul UE pentru a promova în continuare un grad mai mare de cooperare între statele membre. Niciuna dintre dimensiunile uniunii energetice nu ar putea fi pusă în aplicare în mod eficace în absența unei guvernanțe a UE între statele membre și Comisie, care să promoveze cooperarea regională în domeniul politicii energetice și climatice. Acțiunea la nivelul UE este, de asemenea, necesară pentru a asigura faptul că UE este pregătită să participe pe deplin la procesele de revizuire în temeiul Acordului de la Paris.
În fine, acțiunea la nivelul UE este necesară pentru a raționaliza obligațiile existente de planificare, de raportare și de monitorizare, întrucât cerințele existente în acest sens sunt stabilite în legislația UE și nu pot fi modificate și/sau abrogate decât printr-o propunere legislativă la nivelul UE.
Valoarea adăugată a UE
Instituirea unei guvernanțe solide a uniunii energetice va contribui la asigurarea faptului că UE și statele sale membre ating în mod colectiv obiectivele convenite ale uniunii energetice, inclusiv obiectivele pentru 2030 privind energia și clima, și găsesc soluții coordonate și comune la provocări comune, într-un mod eficace și abordabil. Acest lucru este imperativ, având în vedere necesitatea unor investiții considerabile în sectorul energetic în următoarele decenii.
Statele membre vor beneficia de pe urma unui cadru de planificare și de raportare raționalizat pentru propriile politici energetice și climatice. Introducerea unor proceduri administrative mai eficiente și mai coerente, atât la nivelul autorităților naționale, cât și între statele membre, va permite o elaborare și o punere în aplicare mai eficiente a politicilor energetice și climatice. Sectorul privat va beneficia de pe urma unor cadre de reglementare naționale mai transparente, ca bază pentru deciziile de investiții în domeniul energiei și în cel al climei; iar cetățenii vor profita de avantajele unei mai bune informări cu privire la realizarea uniunii energetice și implementarea politicilor sale conexe.
•Proporționalitatea
Propunerea privind guvernanța ancorată în legislație (mai degrabă decât o abordare fără caracter legislativ) este necesară pentru a asigura faptul că toate statele membre contribuie într-o manieră comparabilă la procesul de elaborare și la atingerea obiectivelor comune, pentru a îmbunătăți stabilitatea în materie de reglementare și certitudinea pentru investitori, precum și pentru a asigura o monitorizare comună între statele membre și Uniune.
Abordarea planificării și raportării la nivel național se bazează pe verificarea adecvării (a se vedea mai jos) care a avut ca obiectiv principal evaluarea proporționalității abordării actuale și, după caz, îmbunătățirea gradului de respectare a principiului.
Abordarea procesului iterativ dintre statele membre și Comisie se bazează mai degrabă pe recomandări ale Comisiei decât, de exemplu, pe decizii ale Comisiei, tocmai pentru a se asigura proporționalitatea și respectarea deplină a drepturilor statului membru în temeiul articolului 194 din TFUE.
•Alegerea instrumentului
Pentru a asigura aplicabilitatea directă a dispozițiilor și, astfel, comparabilitatea planurilor și rapoartelor energetice și climatice naționale, este necesar mai degrabă un regulament decât o directivă. Aplicabilitatea directă are în plus avantajul de a permite ca planurile să fie instituite cu mult înainte de 2021.
De asemenea, multe dintre dispozițiile regulamentului nu sunt adresate statelor membre și, prin urmare, nu ar putea fi puse în aplicare prin transpunerea la nivel național (de exemplu obligațiile Comisiei, procesul aferent recomandărilor Comisiei, Agenția Europeană de Mediu etc.).
3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
•Adecvarea și simplificarea reglementărilor
Asigurarea adecvării și simplificării reglementărilor este unul dintre obiectivele esențiale ale propunerii de regulament. În conformitate cu angajamentul Comisiei pentru o mai bună reglementare, propunerea a fost elaborată într-un mod incluziv, în condiții de transparență și cu implicarea permanentă a părților interesate.
Verificarea adecvării (REFIT) pe care se sprijină propunerea de regulament sugerează că noua abordare ar putea, potrivit așteptărilor, să antreneze o reducere semnificativă a sarcinii administrative a statelor membre, precum și a Comisiei, deși poate cuantifica doar parțial aceste efecte, din cauza disponibilității limitate a unor date fiabile. În același timp, noua abordare ar avea ca rezultat o serie de beneficii care ar spori în mod semnificativ coerența și eficacitatea. Propunerea nu include nicio exceptare în ceea ce privește microîntreprinderile și nici nu conține vreo abordare specială pentru IMM-uri, întrucât astfel de entități nu sunt afectate de inițiativă.
Propunerea de regulament va spori rolul raportării electronice, ceea ce se preconizează că va reduce și mai mult sarcina administrativă.
•Evaluarea impactului
Evaluarea impactului care însoțește prezenta propunere a fost întocmită și elaborată în concordanță cu orientările aplicabile privind o mai bună reglementare, iar Comitetul de analiză a reglementării a emis un aviz pozitiv. Îmbunătățirile recomandate de comitet au fost integrate în versiunea finală. În ceea ce privește opțiunile de politică pentru raționalizarea obligațiilor de planificare, de raportare și de monitorizare, opțiunile evaluate variază de la orientări neobligatorii (nelegislative) adresate statelor membre, la diferite abordări juridice pentru raționalizarea și integrarea obligațiilor existente.
De asemenea, au fost evaluate diverse opțiuni de politică în raport cu, de exemplu, actualizarea și periodicitatea planurilor și rapoartelor naționale și a monitorizării de către Comisie, cu procesul iterativ dintre statele membre și Comisie, inclusiv recomandările adresate statelor membre, cu posibilele reacții politice în cazul în care eforturile combinate ale statelor membre ar fi insuficiente pentru atingerea obiectivelor convenite la nivelul UE și cu rolul consultării regionale în elaborarea planurilor naționale.
Evaluarea impactului a concluzionat că un act juridic nou și unic care să încorporeze regulamentul privind mecanismul de monitorizare (MMR) este opțiunea preferată. Ea a evidențiat necesitatea de a permite unele actualizări formale ale planurilor naționale și ale rapoartelor intermediare bianuale înaintate de statele membre, precum și ale rapoartelor de monitorizare ale Comisiei (inclusiv rapoarte anuale pentru anumite domenii de politică). Evaluarea a concluzionat că procesul iterativ cu Comisia ar trebui să vizeze atât elaborarea (ambiția), cât și punerea în aplicare (realizarea) planurilor naționale și că vor fi necesare recomandări ale Comisiei cu privire la planurile naționale și rapoartele intermediare. În plus, ea a concluzionat că sunt necesare consultări regionale obligatorii cu alte state membre în ceea ce privește proiectele de planuri naționale și planurile naționale finale, pentru a se asigura o coordonare adecvată a proceselor și a politicilor naționale de planificare în contextul uniunii energetice.
Combinația de opțiuni de politică preferate menționată mai sus ar avea ca rezultat cele mai bune efecte în ceea ce privește reducerea sarcinii administrative și flexibilitatea statelor membre, asigurând în același timp o guvernanță suficient de robustă încât să asigure îndeplinirea obiectivelor uniunii energetice.
Trimitere la rezumatul evaluării impactului: SWD(2016)395.
Trimitere la avizul pozitiv al Comitetului de analiză a reglementării: SEC(2016)494.
•Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente
Pregătirile pentru propunerea de regulament au fost sprijinite de o verificare a adecvării obligațiilor de planificare, de raportare și de monitorizare din cadrul acquis-ului UE în domeniul energiei (REFIT). Verificarea adecvării a evaluat, de asemenea, interdependențele dintre obligațiile de planificare, de raportare și de monitorizare din acquis-ul în domeniul energiei cu obligațiile prevăzute de principalele acte legislative ale UE în domeniul schimbărilor climatice.
Concluzia generală a verificării adecvării este că, deși sistemul existent de planificare, de raportare și de monitorizare din cadrul acquis-ului UE în domeniul energiei a produs rezultate în general bune, există un potențial de îmbunătățire semnificativă a actualului acquis energetic în această privință, precum și de consolidare a interconexiunilor cu acquis-ul UE în domeniul climei, îmbunătățind astfel în mod semnificativ actualul raport cost-beneficii.
Pe această bază, verificarea adecvării a sugerat cu fermitate că va fi necesară o integrare sistematică a planificării și raportării statelor membre, precum și a monitorizării de către Comisie, pentru a asigura coerența și a permite statelor membre, precum și Comisiei, să utilizeze pe deplin sinergiile și să asigure consecvența dintre diversele linii de planificare și de raportare și, de asemenea, să facă sistemul adecvat scopului în temeiul noului cadru general al uniunii energetice, inclusiv al obiectivelor cadrului pentru 2030 privind clima și energia. Propunerea de regulament pune în aplicare recomandările formulate în urma verificării adecvării, cu excepția câtorva cazuri în care acest lucru nu a fost posibil, în principal din cauza faptului că frecvența nu a coincis cu cea prevăzută în regulamentul privind guvernanța sau obligația s-a dovedit a fi prea tehnică.
•Consultarea părților interesate
La 11 ianuarie 2016, a fost lansată o consultare publică pentru a colecta opinii și contribuții de la părțile interesate și de la cetățeni. Consultarea a durat mai mult de 12 săptămâni și s-a încheiat la 22 aprilie 2016.
Sondajul online a primit în total 103 contribuții, răspunsuri suplimentare fiind transmise prin e-mail, dintre care 15 din statele membre. Răspunsurile la această consultare publică au fost folosite la evaluarea și la verificarea adecvării de către Comisie a obligațiilor de planificare și de raportare existente, precum și la evaluarea impactului care stă la baza propunerii de regulament.
Marea majoritate a respondenților a recunoscut importanța obligațiilor de planificare și de raportare existente, dar, de asemenea, a fost de acord că există o nevoie de a raționaliza, de a alinia și de a integra mai bine obligațiile de planificare și de raportare existente, pentru a se evita lacunele, duplicările și neconcordanțele, și de a concentra eforturile de raționalizare asupra obligațiilor de planificare care sunt mai strâns legate de obiectivele cadrului pentru 2030. Mai multe părți interesate au indicat necesitatea unei mai bune integrări a planurilor naționale actuale în aceste domenii, evidențiind în același timp și necesitatea raționalizării și reducerii obligațiilor de planificare generale.
Marea majoritate a respondenților a considerat că un singur act legislativ este opțiunea preferată pentru raționalizarea obligațiilor de planificare și de raportare în domeniul energiei și în cel al climei după 2020. Statele membre au fost mai împărțite între opțiunile legislative și cele nelegislative.
Cei mai mulți respondenți au considerat că planurile naționale ar trebui să reflecte toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, să fie elaborate pe baza unui model detaliat (fapt confirmat și de statele membre în cadrul grupului de lucru tehnic) și să pună un accent clar pe domeniile unde există obiective cuantificate la nivelul UE. Un număr limitat de respondenți – inclusiv mai multe state membre – au agreat mai degrabă planurile naționale strategice concise. Mai multe părți interesate, inclusiv majoritatea statelor membre, au insistat asupra necesității de a se evita noi sarcini administrative sau costuri suplimentare.
În ceea ce privește procesul politic care reglementează finalizarea și revizuirea planurilor, mulți respondenți au susținut un proces de planificare transparent și participativ, care favorizează încrederea investitorilor și acceptarea publică pe scară largă.
În fine, respondenții au fost în general de acord că noul sistem de guvernanță ar trebui să faciliteze coordonarea politicilor energetice naționale și să stimuleze cooperarea regională și că, în cadrul acestui proces, Comisia ar trebui să joace un rol important.
Un rezumat mai amplu al consultării publice este inclus în evaluarea impactului.
•Obținerea și utilizarea expertizei
Verificarea adecvării și evaluarea impactului care stau la baza propunerii de regulament au fost sprijinite de două studii efectuate în numele Comisiei de către Trinomics și Amec Foster Wheeler în prima jumătate a anului 2016.
Domeniul de aplicare și abordarea în privința planurilor naționale din cadrul propunerii de regulament și din anexa 1 aferentă (model de planuri naționale) au beneficiat de pe urma activității desfășurate de grupul de lucru tehnic pentru planurile energetice și climatice naționale, prezidat de Comisie, cu reprezentarea tuturor statelor membre.
Expertiza reflectată în contribuțiile părților interesate din decursul consultării publice a fost utilizată ca sursă suplimentară de cunoștințe pentru completarea analizei.
•Drepturi fundamentale
Deoarece politica propusă se adresează în primul rând statelor membre, ca actori instituționali, ea este în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale.
4. IMPLICAȚIILE BUGETARE
Principalele obiective ale prezentei propuneri sunt raționalizarea obligațiilor de planificare, de raportare și de monitorizare și instituirea unui mecanism de guvernanță. Statele membre vor trebui să prezinte Comisiei planuri și rapoarte integrate, la intervale regulate. Pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia ar trebui să elaboreze rapoartele de monitorizare necesare. Pentru îndeplinirea sarcinilor Comisiei vor fi alocați funcționari, agenți temporari sau personal extern care lucrează în domeniile de politică „energie” și „acțiuni în domeniul climei”, în cadrul perspectivelor generale existente ale Comisiei în privința resurselor umane. În ceea ce privește Agenția Europeană de Mediu (AEM), se solicită o recrutare treptată de agenți contractuali suplimentari (până la 3 în 2020), în plus față programarea existentă a resurselor umane pentru AEM.
Costurile generate de punerea în aplicare a propunerii de regulament de către DG ENER și DG CLIMA – care sunt prezentate în continuare în fișa financiară legislativă anexată – vor fi prevăzute integral în cadrul actualului pachet financiar programat pentru posturile bugetare în cauză până în 2020. În ceea ce privește resursele financiare necesare pentru Agenția Europeană de Mediu, acestea vor fi suplimentare în raport cu programarea financiară actuală.
5.ALTE ELEMENTE
•Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare
Raportarea și evaluarea de către statele membre și Comisie stabilite în prezentul regulament vor asigura o monitorizare atentă a punerii în aplicare a regulamentului.
Regulamentul va face obiectul unei revizuiri formale în 2026. Revizuirea ar trebui să țină seama de rezultatele bilanțului global al Acordului de la Paris.
•Documente explicative (pentru directive)
•Explicația detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii
Capitolul 1 din propunerea de regulament stabilește obiectul și domeniul de aplicare ale acestuia și formulează definițiile termenilor folosiți.
Capitolul 2 din propunerea de regulament stabilește obligația statelor membre de a prezenta un plan energetic și climatic național integrat pentru perioada 2021-2030, până la 1 ianuarie 2019, precum și pentru perioade ulterioare de câte zece ani. Anexa I oferă un model obligatoriu pentru planuri, incluzând elemente suplimentare, de exemplu cu privire la politici, la măsuri și la bazele analitice.
Acest capitol instituie, de asemenea, un proces de consultare iterativ între Comisie și statele membre, înainte de finalizarea planului, pe baza proiectului de plan național care urmează să fie prezentat Comisiei până la 1 ianuarie 2018 și, ulterior, o dată la zece ani, pentru următoarele perioade de câte zece ani. În acest context, Comisia va fi în măsură să facă recomandări cu privire la nivelul de ambiție al obiectivelor și contribuțiilor, precum și cu privire la politicile și măsurile specifice incluse în plan. Alte state membre vor avea, de asemenea, posibilitatea de a prezenta observații cu privire la proiectul de plan în cadrul consultărilor regionale. Planurile trebuie să fie actualizate până la 1 ianuarie 2024 (tot cu o perspectivă pentru 2030).
Capitolul 3 stabilește obligația statelor membre de a elabora și de a prezenta Comisiei strategii de reducere a emisiilor pe termen lung, cu o perspectivă de 50 de ani, care sunt esențiale pentru a contribui la transformarea economică, la crearea de locuri de muncă, la creșterea economică și la realizarea obiectivelor mai ample de dezvoltare durabilă, precum și pentru a avansa în mod echitabil și rentabil în direcția obiectivului pe termen lung stabilit prin Acordul de la Paris.
Capitolul 4 din propunerea de regulament stabilește obligația statelor membre de a prezenta, începând din 2021, rapoarte intermediare bianuale privind implementarea planurilor, cu referire la cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, pentru a urmări progresele înregistrate. În aceste rapoarte intermediare, statele membre trebuie de asemenea să raporteze, o dată la doi ani, cu privire la propriile planificări și strategii naționale de adaptare la schimbările climatice, aliniind calendarul cu Acordul de la Paris.
De asemenea, acest capitol precizează rapoartele care trebuie prezentate anual, de exemplu pentru a se conforma angajamentelor internaționale ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre și pentru a avea baza necesară în vederea evaluării conformității în temeiul Regulamentului [OP: actul numărul XXX privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice] și al Regulamentului [OP: actul numărul XXX cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice]. Aceste rapoarte se referă, de exemplu, la inventarele de GES și la sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare și permit Uniunii și statelor sale membre să demonstreze progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a propriilor angajamente asumate în cadrul CCONUSC și al Acordului de la Paris. De asemenea, acest capitol prevede dispoziții referitoare la transparența utilizării veniturilor generate din licitarea certificatelor de emisii în temeiul Directivei de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (Directiva ETS).
În plus, acest capitol prevede și conținutul necesar al acestor rapoarte, cu privire la toate cele cinci dimensiuni, și instituie o platformă de raportare electronică ce ar trebui să se bazeze pe și să beneficieze de procesele de raportare, bazele de date și instrumentele electronice existente, cum ar fi cele ale Agenției Europene de Mediu (AEM), ale Eurostat (ESTAT) și ale Centrului Comun de Cercetare (JRC).
Capitolul 5 din propunerea de regulament stabilește monitorizarea și evaluarea care trebuie efectuate de Comisie pentru a monitoriza progresele statelor membre în raport cu obiectivele stabilite în planul național. De asemenea, el stabilește un proces prin care Comisia formulează recomandări cu privire la modalitatea de sporire a nivelului de ambiție al planurilor naționale sau cu privire la implementarea planurilor în vederea atingerii obiectivelor deja stabilite.
În plus, acest capitol prevede evaluarea globală a primelor planuri naționale, pentru identificarea unei eventuale lacune la nivelul obiectivelor UE în ansamblu. El prevede formularea de recomandări de către Comisie pe baza rapoartelor intermediare și stabilește necesitatea Comisiei de a acționa la nivelul UE sau de a solicita luarea de măsuri de către statele membre în cazul în care evaluarea progreselor sugerează că obiectivele UE pentru 2030 privind energia și clima nu vor fi îndeplinite (și anume reducerea posibilelor decalaje între ambiție și realizări sau recuperarea acestor decalaje). De asemenea, capitolul stabilește abordarea în ceea ce privește comunicarea anuală a Comisiei privind starea uniunii energetice.
Capitolul 6 din propunerea de regulament stabilește cerințele privind sistemele de inventariere naționale și ale Uniunii pentru emisiile de GES, politici, măsuri și previziuni. Instituirea unor astfel de sisteme este o obligație la nivel internațional. Ele vor sprijini, de asemenea, punerea în aplicare a planurilor naționale în ceea ce privește dimensiunea decarbonizării.
În plus, acest capitol prevede temeiul juridic pentru înființarea de registre naționale și ale Uniunii, pentru a se ține seama de contribuțiile stabilite la nivel național, și permite utilizarea rezultatelor măsurilor de reducere transferate la nivel internațional în temeiul articolului 4 alineatul (13) și al articolului 6 din Acordul de la Paris.
Capitolul 7 din propunerea de regulament stabilește mecanismele și principiile de cooperare și de sprijin între statele membre și Uniune. De asemenea, el stabilește rolul Agenției Europene de Mediu de a sprijini Comisia, după caz, prin activități de monitorizare și de raportare în temeiul prezentului regulament.
Capitolul 8 din propunerea de regulament stabilește dispozițiile necesare pentru conferirea către Comisie a anumitor competențe de a adopta acte delegate și de punere în aplicare în situații precis definite.
Capitolul 9 din propunerea de regulament instituie un Comitet al uniunii energetice [un comitet de examinare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 182/2011] și stabilește dispoziții privind revizuirea regulamentului în 2026, abrogări și modificări ale altor acte legislative ale UE pentru a asigura coerența, precum și dispoziții privind măsurile tranzitorii și intrarea în vigoare.
2016/0375 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI
privind guvernanța uniunii energetice,
de modificare a Directivei 94/22/CE, a Directivei 98/70/CE, a Directivei 2009/31/CE, a Regulamentului (CE) nr. 663/2009, a Regulamentului (CE) nr. 715/2009, a Directivei 2009/73/CE, a Directivei 2009/119/CE a Consiliului, a Directivei 2010/31/UE, a Directivei 2012/27/UE, a Directivei 2013/30/UE și a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
[având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,]
[având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,]
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,
întrucât:
(1)Prezentul regulament stabilește fundamentul legislativ necesar pentru o guvernanță fiabilă și transparentă care să asigure atingerea obiectivelor uniunii energetice prin eforturi complementare, coerente și ambițioase din partea Uniunii și a statelor sale membre, promovând în același timp principiile Uniunii privind o mai bună reglementare.
(2)Uniunea energetică europeană ar trebui să acopere cinci dimensiuni-cheie: securitatea energetică, piața internă a energiei, eficiența energetică, decarbonizarea și cercetarea, inovarea și competitivitatea.
(3)Scopul unei uniuni energetice reziliente care are în centru o politică ambițioasă în domeniul climei este să ofere consumatorilor din Uniune, atât gospodării, cât și întreprinderi, o energie sigură, durabilă, competitivă și la prețuri accesibile, ceea ce presupune o transformare fundamentală a sistemului energetic al Europei. Acest obiectiv nu poate fi atins decât printr-o acțiune coordonată, care combină atât acte legislative, cât și acte nelegislative la nivelul Uniunii și la nivel național.
(4)Propunerea Comisiei a fost elaborată în paralel și este adoptată împreună cu o serie de inițiative în domeniul politicii energetice sectoriale, mai ales în ceea ce privește energia din surse regenerabile, eficiența energetică și organizarea pieței. Aceste inițiative formează un pachet în cadrul temei generale a „eficienței energetice înainte de toate”, a rolului de lider mondial al Uniunii în domeniul energiei din surse regenerabile și a unei soluții echitabile pentru consumatorii de energie.
(5)Consiliul European a convenit, la 24 octombrie 2014, asupra cadrului privind energia și clima pentru 2030 al Uniunii, bazat pe patru obiective principale: o reducere de cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) la nivelul întregii economii, o îmbunătățire de cel puțin 27 % a eficienței energetice în vederea atingerii unui nivel de 30 %, o pondere de cel puțin 27 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune și cel puțin 15 % pentru interconectarea rețelelor de energie electrică. El a precizat că obiectivul privind energia din surse regenerabile este obligatoriu la nivelul Uniunii și că va fi îndeplinit prin contribuțiile statelor membre ghidate de necesitatea de a atinge în mod colectiv obiectivul Uniunii.
(6)Obiectivul obligatoriu de reducere internă cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii până în 2030 comparativ cu 1990 a fost aprobat în mod formal, drept contribuția preconizată stabilită la nivel național a Uniunii și a statelor sale membre la Acordul de la Paris, cu ocazia reuniunii Consiliului Mediu din 6 martie 2015. Acordul de la Paris a fost ratificat de Uniune la 5 octombrie 2016 și a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016. El înlocuiește abordarea adoptată în temeiul Protocolului de la Kyoto din 1997, care nu va fi continuată după 2020. Prin urmare, sistemul Uniunii pentru monitorizarea și raportarea emisiilor și a absorbțiilor ar trebui să fie actualizat pe baza acestuia.
(7)De asemenea, la 24 octombrie 2014, Consiliul European a concluzionat că ar trebui dezvoltat un sistem de guvernanță fiabil și transparent, fără sarcini administrative inutile, pentru a contribui la asigurarea îndeplinirii de către Uniune a obiectivelor sale privind politica energetică, acordând flexibilitatea necesară statelor membre și respectând pe deplin libertatea acestora de a-și stabili mixul energetic. Consiliul a subliniat faptul că acest sistem de guvernanță ar trebui să se bazeze pe elementele structurale existente, precum programele naționale privind schimbările climatice și planurile naționale pentru energia din surse regenerabile și pentru eficiența energetică, precum și necesitatea de a raționaliza și de a asigura convergența direcțiilor separate de planificare și de raportare. De asemenea, el a convenit să sporească rolul și drepturile consumatorilor, transparența și previzibilitatea pentru investitori, printre altele prin monitorizarea sistematică a indicatorilor-cheie pentru un sistem energetic abordabil, sigur, competitiv, securizat și durabil, să faciliteze coordonarea politicilor energetice naționale și să stimuleze cooperarea regională dintre statele membre.
(8)Strategia Comisiei pentru o uniune energetică din 25 februarie 2015 afirmă necesitatea unei guvernanțe integrate pentru a se asigura că toate acțiunile în domeniul energiei de la nivel european, regional, național și local contribuie la realizarea obiectivelor uniunii energetice, extinzând astfel domeniul de aplicare al guvernanței – dincolo de cadrul privind clima și energia pentru 2030 – la toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice.
(9)În comunicarea sa privind starea uniunii energetice din 18 noiembrie 2015, Comisia a precizat, în plus, că planurile energetice și climatice naționale integrate, care includ toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, sunt instrumente necesare pentru o planificare mai strategică a politicilor în domeniul climei și al energiei. În cadrul documentului privind starea uniunii energetice, orientările Comisiei pentru statele membre privind planurile energetice și climatice naționale integrate au oferit statelor membre baza necesară pentru a începe elaborarea planurilor naționale pentru perioada 2021-2030 și au conturat pilonii principali ai procesului de guvernanță. De asemenea, starea uniunii energetice a precizat faptul că guvernanța ar trebui să fie ancorată în legislație.
(10)Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2015 au recunoscut că guvernanța uniunii energetice va fi un instrument esențial pentru construirea efectivă și eficientă a uniunii energetice și pentru realizarea obiectivelor acesteia. Ele au subliniat faptul că sistemul de guvernanță ar trebui să se bazeze pe principiile integrării planificării strategice și raportării cu privire la punerea în aplicare a politicilor în domeniul climei și al energiei și pe coordonarea dintre actorii responsabili cu politicile din domeniul energiei și al climei, la nivelul UE, precum și la nivel regional și național. De asemenea, ele au evidențiat faptul că guvernanța ar trebui să asigure îndeplinirea obiectivelor privind energia și clima convenite pentru 2030 și că guvernanța ar urma să monitorizeze progresele colective înregistrate de Uniune în direcția realizării obiectivelor de politică la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice.
(11)Rezoluția Parlamentului European „Către o uniune europeană a energiei” din 15 decembrie 2015 a solicitat un cadru de guvernanță a uniunii energetice ambițios, fiabil, transparent, democratic, care să implice pe deplin Parlamentul European și să asigure realizarea obiectivelor privind clima și energia pentru 2030.
(12)Prin urmare, obiectivul principal al guvernanței uniunii energetice ar trebui să permită realizarea obiectivelor uniunii energetice și, în special, a obiectivelor cadrului privind clima și energia pentru 2030. Prin urmare, prezentul regulament este legat de legislația sectorială de punere în aplicare a cadrului privind clima și energia pentru 2030. Deși statele membre au nevoie de flexibilitate pentru a alege politicile care corespund cel mai bine mixului și preferințelor lor energetice naționale, această flexibilitate ar trebui să fie compatibilă cu o integrare mai mare a pieței, cu sporirea concurenței, cu realizarea obiectivelor privind clima și energia și cu trecerea treptată la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
(13)Tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon va necesita schimbări ale comportamentului investițional, precum și stimulente la nivelul întregului spectru politic. Realizarea de reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră necesită o stimulare a eficienței și a inovării în economia europeană și, în special, ar trebui să conducă și la îmbunătățirea calității aerului.
(14)Întrucât gazele cu efect de seră și poluanții atmosferici provin în mare parte din surse comune, politicile concepute să reducă emisiile de GES pot avea beneficii conexe pentru calitatea aerului care ar putea compensa o parte sau toate costurile pe termen scurt asociate atenuării GES. Deoarece datele raportate în temeiul Directivei 2001/81/CE reprezintă o contribuție importantă la elaborarea inventarului de GES și la întocmirea planurilor naționale, ar trebui recunoscută importanța compilării și raportării unor date care să fie coerente între Directiva 2001/81/CE și inventarul de GES.
(15)Experiența acumulată în urma punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 a demonstrat necesitatea sinergiilor și a coerenței cu raportarea în temeiul altor instrumente juridice, în special Directiva 2003/87/CE, Regulamentul (CE) nr. 166/2006, Regulamentul (CE) nr. 517/2014 și Regulamentul (CE) nr. 1099/2008. Utilizarea de date consecvente pentru raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră este esențială pentru a asigura calitatea raportării emisiilor.
(16)În conformitate cu angajamentul ferm al Comisiei pentru o mai bună reglementare, guvernanța uniunii energetice ar trebui să aibă ca rezultat reducerea semnificativă a sarcinii administrative pentru statele membre, pentru Comisie și pentru alte instituții ale UE și ar trebui să contribuie la asigurarea coerenței și adecvării politicilor și măsurilor la nivel național și la nivelul Uniunii în ceea ce privește transformarea sistemului energetic într-o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
(17)Realizarea obiectivelor uniunii energetice ar trebui asigurată printr-o combinație de inițiative ale Uniunii și politici naționale coerente stabilite în cadrul unor planuri energetice și climatice naționale integrate. Legislația sectorială a Uniunii în domeniul energiei și al climei stabilește cerințe de planificare, care au fost instrumente utile pentru a produce schimbări la nivel național. Introducerea acestora în momente diferite a dus la suprapuneri și la o insuficientă luare în considerare a sinergiilor și a interacțiunilor dintre domeniile de politică. Prin urmare, cerințele actuale disparate în materie de planificare, de raportare și de monitorizare în domeniul climei și al energiei ar trebui să fie raționalizate și integrate cât mai mult posibil.
(18)Planurile energetice și climatice naționale integrate ar trebui să acopere perioade de zece ani și să ofere o imagine de ansamblu a sistemului energetic actual și a situației actuale a politicilor. Acestea ar trebui să stabilească obiective naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni cheie ale uniunii energetice, precum și politicile și măsurile corespunzătoare necesare în vederea îndeplinirii acestor obiective, și să aibă o bază analitică. Planurile naționale care acoperă prima perioadă, 2021-2030, ar trebui să acorde o atenție deosebită obiectivelor pentru 2030 privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și interconectarea rețelelor de energie electrică. Statele membre ar trebui să urmărească să se asigure că planurile naționale sunt consecvente cu obiectivele de dezvoltare durabilă și contribuie la realizarea acestora.
(19)Ar trebui stabilit un model obligatoriu pentru planurile naționale, pentru a se asigura faptul că toate planurile naționale sunt suficient de cuprinzătoare și pentru a facilita compararea și agregarea planurilor naționale, asigurând în același timp o suficientă flexibilitate statelor membre pentru a stabili detaliile planurilor naționale astfel încât să reflecte preferințele și particularitățile naționale.
(20)Punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor în domeniul energiei și în cel al climei are un impact asupra mediului. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că publicul beneficiază din timp de posibilități efective de a participa și de a fi consultat cu privire la elaborarea planurilor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate, după caz, cu dispozițiile Directivei 2001/42/CE și cu Convenția Comisiei Economice pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu din 25 iunie 1998 („Convenția de la Aarhus”). De asemenea, statele membre ar trebui să asigure implicarea partenerilor sociali în elaborarea planurilor energetice și climatice naționale integrate.
(21)Cooperarea regională este esențială pentru a asigura o realizare efectivă a obiectivelor uniunii energetice. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a prezenta observații cu privire la planurile altor state membre înainte ca acestea să fie finalizate, pentru a se evita neconcordanțele și posibilele efecte negative asupra altor state membre și pentru a se asigura că obiectivele comune sunt îndeplinite în mod colectiv. Cooperarea regională în ceea ce privește elaborarea și finalizarea planurilor naționale, precum și punerea în aplicare ulterioară a planurilor naționale ar trebui să fie esențială pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței măsurilor și pentru stimularea integrării pieței și a securității energetice.
(22)Planurile naționale ar trebui să fie stabile, pentru a asigura transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, în vederea asigurării siguranței investitorilor. Ar trebui totuși prevăzută actualizarea planurilor naționale o dată în decursul perioadei de zece ani vizate, pentru a oferi statelor membre posibilitatea de a se adapta la schimbări de circumstanțe semnificative. Pentru planurile care acoperă perioada 2021-2030, statele membre ar trebui să își poată actualiza planurile în 2024. Obiectivele și contribuțiile ar trebui modificate doar pentru a reflecta o ambiție globală mai mare, mai ales în ceea ce privește obiectivele privind energia și clima pentru 2030. În cadrul actualizărilor, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a atenua orice impact negativ asupra mediului care este constatat în cadrul raportării integrate.
(23)Strategiile stabile de reducere a emisiilor pe termen lung sunt esențiale pentru a contribui la transformarea economică, la crearea de locuri de muncă, la creșterea economică și la realizarea obiectivelor mai ample de dezvoltare durabilă, precum și pentru a avansa în mod echitabil și rentabil în direcția obiectivului pe termen lung stabilit prin Acordul de la Paris. Mai mult, părțile la Acordul de la Paris sunt invitate să comunice, până în 2020, strategiile proprii de dezvoltare privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pe termen lung, până la mijlocul secolului.
(24)Ca și în cazul planificării, legislația sectorială a Uniunii în domeniul energiei și în cel al climei stabilește cerințele de raportare, dintre care multe au fost instrumente utile pentru a produce schimbări la nivel național, însă aceste cerințe au fost introduse în momente diferite, ceea ce a dus la suprapuneri și la o insuficientă luare în considerare a sinergiilor și a interacțiunilor dintre domeniile de politică, precum atenuarea GES, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și integrarea pieței. Prin urmare, pentru a găsi echilibrul corect între necesitatea de a asigura o monitorizare adecvată a punerii în aplicare a planurilor naționale și necesitatea de a reduce sarcina administrativă, statele membre ar trebui să întocmească rapoarte intermediare bianuale cu privire la punerea în aplicare a planurilor și la alte evoluții din sistemul energetic. Ar fi însă în continuare necesare unele raportări anuale, în special având în vedere cerințele de raportare în domeniul climei care decurg din Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și din regulamentele Uniunii.
(25)Rapoartele intermediare integrate ale statelor membre ar trebui să reflecte elementele indicate în modelul pentru planurile naționale. Ar trebui detaliat, într-un act (în acte) de punere în aplicare subsecvent(e), un model pentru rapoartele intermediare integrate, având în vedere natura lor tehnică și faptul că primele rapoarte intermediare trebuie prezentate în anul 2021. Rapoartele intermediare ar trebui realizate pentru a se asigura transparența față de Uniune, față de alte state membre și față de actorii de pe piață, inclusiv față de consumatori. Ele ar trebui să fie cuprinzătoare, la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice, și pentru prima perioadă să pună în același timp accentul pe domeniile vizate de obiectivele cadrului privind clima și energia pentru 2030.
(26)În temeiul CCONUSC, Uniunea și statele sale membre sunt obligate să elaboreze, să actualizeze periodic, să publice și să comunice conferinței părților inventare naționale ale emisiilor antropice de către surse și ale absorbțiilor de către absorbanți ale tuturor gazelor cu efect de seră, folosind metodologii comparabile aprobate de conferința părților. Inventarele GES sunt esențiale pentru a permite urmărirea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a dimensiunii decarbonizării și pentru a evalua conformitatea cu legislația în domeniul climei, în special cu Regulamentul [OP: actul numărul XXX privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice] („Regulamentul [ ] [ESR]”) și cu Regulamentul [OP: actul numărul XXX cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice] („Regulamentul [ ] [LULUCF]”).
(27)Decizia 1/CP.16 a Conferinței părților la CCONUSC impune instituirea unor mecanisme naționale pentru estimarea emisiilor antropice de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale tuturor gazelor cu efect de seră. Prezentul regulament ar trebui să permită instituirea respectivelor mecanisme naționale.
(28)Experiența acumulată în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 a demonstrat importanța transparenței, a preciziei, a consecvenței, a integralității și a comparabilității informațiilor. Pe baza acestei experiențe, prezentul regulament ar trebui să asigure că statele membre prezintă rapoarte cu privire la propriile politici și măsuri, precum și la previziuni, aceasta fiind o componentă-cheie a rapoartelor intermediare. Informațiile din aceste rapoarte ar trebui să fie esențiale pentru a demonstra punerea în aplicare la timp a angajamentelor asumate în temeiul Regulamentului [ ] [ESR]. Operarea și îmbunătățirea în permanență a sistemelor la nivelul Uniunii și al statelor membre, împreună cu îndrumări mai bune privind raportarea, ar trebui să contribuie în mod semnificativ la consolidarea constantă a informațiilor necesare pentru a urmări progresele în ceea ce privește dimensiunea decarbonizării.
(29)Prezentul regulament ar trebui să asigure raportarea de către statele membre în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și furnizarea de sprijin financiar, tehnologic și pentru consolidarea capacităților în favoarea țărilor în curs de dezvoltare, facilitând astfel punerea în aplicare a angajamentelor Uniunii asumate în cadrul CCONUSC și al Acordului de la Paris. Mai mult, informațiile cu privire la sprijinul și la acțiunile naționale de adaptare sunt, de asemenea, importante în contextul planurilor energetice și climatice naționale integrate, în special în ceea ce privește adaptarea la efectele negative ale schimbărilor climatice legate de securitatea aprovizionării cu energie a Uniunii, cum ar fi disponibilitatea apei de răcire pentru centralele electrice și disponibilitatea biomasei pentru energie, precum și informațiile privind sprijinul relevant pentru dimensiunea externă a uniunii energetice.
(30)Pentru a limita sarcina administrativă a statelor membre și a Comisiei, aceasta din urmă ar trebui să instituie o platformă de raportare online pentru a facilita comunicarea și a promova cooperarea. Acest lucru ar trebui să asigure prezentarea la timp a rapoartelor și să faciliteze o mai bună transparență privind raportarea națională. Platforma de raportare electronică ar trebui să completeze, să se bazeze pe și să beneficieze de procesele de raportare, bazele de date și instrumentele electronice existente, cum ar fi cele ale Agenției Europene de Mediu (AEM), ale Eurostat (ESTAT) și ale Centrului Comun de Cercetare (JRC), precum și de învățămintele trase de pe urma sistemului de management de mediu și audit (EMAS) al Uniunii.
(31)În ceea ce privește datele care trebuie furnizate Comisiei prin intermediul planificării și raportării naționale, informațiile furnizate de statele membre nu ar trebui să dubleze datele și statisticile care au fost deja puse la dispoziție, prin intermediul Eurostat, în contextul Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene, în aceeași formă ca în cazul obligațiilor în materie de planificare și de raportare prevăzute de prezentul regulament, și care sunt puse la dispoziție în continuare de Eurostat cu aceleași valori. Atunci când sunt disponibile și adecvate din punct de vedere temporal, datele și previziunile raportate și incluse în planurile energetice și climatice naționale ar trebui să se bazeze pe și să fie consecvente cu datele Eurostat și cu metodologia utilizată pentru raportarea statisticilor europene în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 223/2009.
(32)Va fi esențial pentru Comisie să evalueze, cu ajutorul rapoartelor intermediare, proiectele de planuri naționale, precum și punerea în aplicare a planurilor naționale notificate, în vederea realizării colective a obiectivelor strategiei pentru uniunea energetică, pentru prima perioadă îndeosebi în ceea ce privește obiectivele la nivelul Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și contribuțiile naționale la realizarea acestor obiective. Această evaluare ar trebui realizată o dată la doi ani și numai dacă este necesar o dată pe an și ar trebui să fie consolidată în rapoartele Comisiei privind starea uniunii energetice.
(33)Aviația are un impact asupra climei globale prin emisiile de CO2, dar și prin alte emisii, inclusiv emisiile de oxizi de azot, și mecanisme, precum creșterea stratului de nori cirus. Având în vedere evoluția rapidă a înțelegerii din punct de vedere științific a acestui impact, o evaluare actualizată a impactului altor emisii ale aviației decât cele de CO2 asupra climei globale este deja prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Modelarea utilizată în acest sens ar trebui adaptată la progresele științifice. Pe baza propriilor evaluări ale acestui impact, Comisia ar putea lua în considerare opțiuni de politică relevante pentru abordarea lor.
(34)Pentru a contribui la asigurarea coerenței între politicile naționale și ale Uniunii și obiectivele uniunii energetice, Comisia și statele membre ar trebui să poarte un dialog constant. După caz, Comisia ar trebui să emită recomandări adresate statelor membre, inclusiv cu privire la nivelul de ambiție al planurilor naționale, la punerea în aplicare ulterioară a politicilor și a măsurilor aferente planurilor naționale notificate, precum și cu privire la alte politici și măsuri naționale relevante pentru realizarea uniunii energetice. Statele membre ar trebui să acorde o maximă atenție acestor recomandări și să explice în rapoartele intermediare ulterioare modul în care acestea au fost puse în aplicare.
(35)În cazul în care nivelul de ambiție al planurilor energetice și climatice naționale integrate sau al actualizărilor acestora este insuficient pentru realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice și, pentru prima perioadă, în special, a obiectivelor pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, Comisia ar trebui să ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura realizarea colectivă a acestor obiective (eliminând astfel orice „decalaj în materie de ambiție”). În cazul în care progresele înregistrate de Uniune în vederea atingerii acestor obiective sunt insuficiente pentru realizarea acestora, Comisia poate, în plus față de emiterea de recomandări, să ia măsuri la nivelul Uniunii sau să solicite măsuri suplimentare din partea statelor membre pentru a asigura finalizarea acestora (eliminând astfel orice „decalaj în materie de finalizare”). Astfel de măsuri ar trebui să ia în considerare contribuțiile ambițioase anticipate efectuate de către statele membre, în vederea atingerii obiectivelor pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, în cadrul eforturilor comune de îndeplinire în mod colectiv a obiectivelor. În domeniul energiei din surse regenerabile, aceste măsuri pot include, de asemenea, contribuțiile financiare ale statelor membre la o platformă de finanțare gestionată de Comisie, care ar fi utilizate pentru sprijinirea unor proiecte privind energia din surse regenerabile din întreaga Uniune. Recomandările și măsurile în domeniul energiei din surse regenerabile ar trebui să țină seama de contribuțiile ambițioase anticipate efectuate de statele membre în vederea îndeplinirii în mod colectiv a obiectivului Uniunii pentru 2030. Obiectivele naționale pentru 2020 ale statelor membre privind energia din surse regenerabile ar trebui să servească drept ponderi de referință pentru energia din surse regenerabile începând din anul 2021. În domeniul eficienței energetice, măsurile suplimentare pot urmări, în special, îmbunătățirea eficienței energetice a produselor, a clădirilor și a transporturilor.
(36)Uniunea și statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a furniza informații cât mai actualizate posibil cu privire la propriile emisii și absorbții de gaze cu efect de seră. Prezentul regulament ar trebui să permită întocmirea unor astfel de estimări în cel mai scurt timp posibil prin utilizarea informațiilor statistice și de alt tip, cum ar fi, după caz, datele spațiale furnizate de programul de monitorizare globală pentru mediu și securitate și de alte sisteme de sateliți.
(37)În temeiul Regulamentului [ ] [ESR], abordarea bazată pe ciclul de angajamente anuale adoptată prin Decizia nr. 406/2009/CE va continua. Aceasta presupune o revizuire cuprinzătoare a inventarelor de gaze cu efect de seră ale statelor membre, pentru a permite evaluarea conformității și aplicarea de măsuri corective, acolo unde este cazul. Este necesar un proces de revizuire la nivelul Uniunii a inventarelor de gaze cu efect de seră transmise de statele membre, astfel încât să se asigure o evaluare credibilă, consecventă, transparentă și în timp util a conformității cu Regulamentul [ ] [ESR].
(38)Statele membre și Comisia ar trebui să asigure o cooperare strânsă cu privire la toate aspectele legate de realizarea uniunii energetice și de punerea în aplicare a prezentului regulament, cu implicarea strânsă a Parlamentului European. Comisia ar trebui, după caz, să sprijine statele membre în punerea în aplicare a prezentului regulament, mai ales în ceea ce privește stabilirea planurilor naționale și măsurile asociate de consolidare a capacităților.
(39)Statele membre ar trebui să se asigure că planurile energetice și climatice naționale integrate iau în considerare cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european.
(40)Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz și în conformitate cu programul său anual de lucru, prin activități de evaluare, de monitorizare și de raportare.
(41)Comisiei ar trebui să îi fie delegată competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), pentru a aduce modificări cadrului general al planurilor energetice și climatice naționale integrate (model), pentru a institui o platformă de finanțare la care statele membre să poată contribui în cazul în care traiectoria Uniunii în direcția obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2030 nu este urmată în mod colectiv, pentru a ține seama de modificările survenite la nivelul potențialelor de încălzire globală (GWP) și al orientărilor privind inventarierea convenite la nivel internațional, pentru a stabili cerințe de fond pentru sistemul de inventariere al Uniunii și pentru a înființa registrele în temeiul articolului 33. Este deosebit de important ca, în decursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la elaborarea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă în mod sistematic acces la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu elaborarea actelor delegate. Dacă este necesar, Comisia ar trebui să țină seama, de asemenea, de deciziile adoptate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris.
(42)Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a articolelor 15 alineatul (3), 17 alineatul (4), 23 alineatul (6), 31 alineatele (3) și (4) și 32 alineatul (3) din prezentul regulament, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.
(43)La elaborarea actelor de punere în aplicare, Comisia ar trebui să fie asistată, pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin în temeiul prezentului regulament, de un comitet al uniunii energetice. Acesta ar trebui să înlocuiască și să preia atribuțiile de la Comitetul privind schimbările climatice și de la alte comitete, după caz.
(44)Comisia ar trebui să revizuiască punerea în aplicare a prezentului regulament în 2026 și să prezinte propuneri de modificare adecvate pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a regulamentului și realizarea obiectivelor acestuia. Revizuirea ar trebui să țină seama de evoluția circumstanțelor și să se bazeze pe rezultatele bilanțului global al Acordului de la Paris, acolo unde este necesar.
(45)Prezentul regulament integrează, modifică, înlocuiește și abrogă anumite obligații de planificare, de raportare și de monitorizare prevăzute în prezent în legislația sectorială a Uniunii privind energia și clima, pentru a asigura o abordare raționalizată și integrată a principalelor linii de planificare, de raportare și de monitorizare. Prin urmare, Directivele 94/22/CE, 98/70/CE și 2009/31/CE, Regulamentele (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009, Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului, Directiva 2009/119/CE a Consiliului, Directivele 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului și Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului ar trebuie modificate în consecință.
(46)De asemenea, prezentul regulament integrează pe deplin dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 525/2013. Drept urmare, Regulamentul (UE) nr. 525/2013 ar trebui abrogat cu începere de la 1 ianuarie 2021. Cu toate acestea, pentru a se asigura faptul că Decizia nr. 406/2009/CE se aplică în continuare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și că anumite aspecte legate de punerea în aplicare a Protocolului de la Kyoto sunt în continuare reglementate de legislație, este necesar ca anumite dispoziții să rămână în vigoare după această dată.
(47)Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre acționând singure și, prin urmare, din cauza amplorii și efectelor acțiunii propuse, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL 1
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
(1)
Prezentul regulament stabilește un mecanism de guvernanță pentru
(a)punerea în aplicare de strategii și de măsuri concepute să îndeplinească obiectivele uniunii energetice și, pentru prima perioadă de zece ani (2021-2030), în special obiectivele UE privind energia și clima pentru 2030;
(b)asigurarea unei raportări în timp util, transparente, exacte, consecvente, comparabile și integrale din partea Uniunii și a statelor sale membre către secretariatul CCONUSC și al Acordului de la Paris.
Mecanismul de guvernanță se bazează pe planuri energetice și climatice naționale integrate care acoperă perioade de zece ani începând cu perioada 2021-2030, pe rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate corespunzătoare prezentate de statele membre și pe măsurile de monitorizare integrate ale Comisiei Europene. El definește un proces structurat și iterativ între Comisie și statele membre, în vederea finalizării planurilor naționale și a implementării ulterioare a acestora, inclusiv în ceea ce privește cooperarea regională și acțiunea corespunzătoare a Comisiei.
(2)
Prezentul regulament se aplică următoarelor cinci dimensiuni ale uniunii energetice:
(1)securitatea energetică,
(2)piața energiei,
(3)eficiența energetică,
(4)decarbonizarea și
(5)cercetarea, inovarea și competitivitatea.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767], din Directiva 2010/31/UE și din Directiva 2012/27/UE.
De asemenea, se aplică următoarele definiții:
(1)„politici și măsuri existente” înseamnă politici și măsuri puse în aplicare și adoptate;
(2)„politici și măsuri puse în aplicare” înseamnă politici și măsuri pentru care, la data prezentării planului național, se aplică una sau mai multe dintre următoarele situații: legislația națională este în vigoare, au fost stabilite unul sau mai multe acorduri voluntare, au fost alocate resurse financiare, au fost mobilizate resurse umane;
(3)„politici și măsuri adoptate” înseamnă politici și măsuri pentru care a fost luată o decizie guvernamentală oficială până la data prezentării planului național sau a raportului intermediar și pentru care există un angajament clar de a proceda la punerea în aplicare;
(4)„politici și măsuri planificate” sunt opțiuni aflate în discuție care au o șansă reală de a fi adoptate și puse în aplicare după data prezentării planului național sau a raportului intermediar;
(5)„previziuni” înseamnă prognoze referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră sau referitoare la evoluții ale sistemului energetic, inclusiv cel puțin estimări cantitative pentru o succesiune de patru ani viitori care se termină cu 0 sau cu 5, imediat următori anului de raportare;
(6)„previziuni fără măsuri” înseamnă previziuni referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, care exclud efectele tuturor politicilor și măsurilor planificate, adoptate sau puse în aplicare după anul ales ca punct de pornire al previziunii respective;
(7)„previziuni cu măsuri” înseamnă previziuni referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, care cuprind efectele, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau evoluțiile sistemului energetic, ale politicilor și măsurilor adoptate și puse în aplicare;
(8)„previziuni cu măsuri suplimentare” înseamnă previziuni referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră sau referitoare la evoluții ale sistemului energetic, care cuprind efectele, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, ale politicilor și măsurilor adoptate și puse în aplicare pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru îndeplinirea obiectivelor energetice, precum și ale politicilor și măsurilor planificate în acest scop;
(9)„obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030” înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă cu cel puțin 40 % față de anul 1990 a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030, obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind o pondere de cel puțin 27 % a energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030, obiectivul la nivelul Uniunii de îmbunătățire cu cel puțin 27 % a eficienței energetice în 2030, care urmează să fie revizuit până în 2020 având în vedere un prag de 30 % la nivelul Uniunii, și obiectivul de 15 % privind interconectarea rețelelor de energie electrică pentru 2030 sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Consiliu și de Parlament pentru anul 2030;
(10)„sistem național de inventariere” înseamnă un sistem de dispoziții instituționale, juridice și procedurale stabilite într-un stat membru pentru estimarea emisiilor antropice de către surse și a absorbțiilor de către absorbanți ale tuturor gazelor cu efect de seră, precum și pentru raportarea și arhivarea informațiilor referitoare la inventar;
(11)„indicator” înseamnă un factor sau o variabilă cantitativ(ă) sau calitativ(ă) care contribuie la o mai bună înțelegere a evoluției punerii în aplicare;
(12)„politici și măsuri” înseamnă toate instrumentele care contribuie la îndeplinirea obiectivelor planurilor energetice și climatice naționale integrate și/sau la punerea în aplicare a angajamentelor în temeiul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din CCONUSC, care le pot include pe cele care nu au ca obiectiv principal limitarea și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau modificarea sistemului energetic;
(13)„sistem pentru politici, măsuri și previziuni” înseamnă un sistem de dispoziții instituționale, juridice și procedurale stabilit în vederea raportării politicilor și a măsurilor, precum și a previziunilor referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră și la sistemul energetic, astfel cum impune, printre altele, articolul 32 din prezentul regulament;
(14)„corecții tehnice” înseamnă ajustările aduse estimărilor din cadrul inventarului național de gaze cu efect de seră, care sunt efectuate în contextul revizuirii desfășurate în temeiul articolului 31, atunci când datele transmise privind inventarul sunt incomplete sau sunt elaborate într-un mod neconform cu normele sau cu orientările internaționale sau ale Uniunii relevante, și care sunt destinate a înlocui estimări transmise inițial;
(15)„asigurarea calității” înseamnă un sistem planificat de proceduri de revizuire care să garanteze îndeplinirea obiectivelor privind calitatea datelor și raportarea celor mai bune estimări și informații posibile pentru a sprijini eficacitatea programului de control al calității și pentru a asista statele membre;
(16)„controlul calității” înseamnă un sistem de activități tehnice de rutină pentru măsurarea și controlul calității informațiilor și a estimărilor compilate cu scopul de a asigura integritatea, corectitudinea și integralitatea datelor, de a identifica și a rezolva erorile și omisiunile, de a documenta și a arhiva datele și alte materiale folosite și de a înregistra toate activitățile de asigurare a calității;
(17)„indicatori-cheie” înseamnă indicatorii progreselor înregistrate în ceea ce privește cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, propuși de Comisie;
(18)„planul SET” înseamnă planul strategic european privind tehnologiile energetice, astfel cum este stabilit în Comunicarea (2015) 6317 a Comisiei.
CAPITOLUL 2
PLANURILE ENERGETICE ȘI CLIMATICE NAȚIONALE INTEGRATE
Articolul 3
Planurile energetice și climatice naționale integrate
(1)
Până la 1 ianuarie 2019 și, ulterior, la fiecare zece ani, fiecare stat membru notifică Comisiei un plan energetic și climatic național integrat. Planurile conțin elementele stabilite la alineatul (2) și în anexa I. Primul plan vizează perioada 2021-2030. Planurile următoare vizează perioada de zece ani imediat următoare sfârșitului perioadei vizate de planul anterior.
(2)
Planurile energetice și climatice naționale integrate sunt compuse din următoarele secțiuni principale:
(a)o prezentare generală a procesului urmat pentru stabilirea planului energetic și climatic național integrat, constând într-un rezumat, o descriere a consultării și implicării părților interesate și a rezultatelor acestora, precum și a cooperării regionale cu alte state membre în procesul de elaborare a planului;
(b)o descriere a obiectivelor și a contribuțiilor naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice;
(c)o descriere a politicilor și a măsurilor prevăzute pentru realizarea obiectivelor și a contribuțiilor corespunzătoare stabilite la litera (b);
(d)o descriere a situației actuale a celor cinci dimensiuni ale uniunii energetice, inclusiv în ceea ce privește sistemul energetic și emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră, precum și previziunile legate de obiectivele menționate la litera (b) în raport cu politicile și cu măsurile deja existente (puse în aplicare și adoptate);
(e)o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate pentru realizarea obiectivelor menționate la litera (b);
(f)o anexă, întocmită în conformitate cu cerințele și cu structura prevăzute în anexa II la prezentul regulament, care să stabilească metodologiile și măsurile de politică ale statului membru pentru îndeplinirea cerinței de economisire a energiei în conformitate cu articolul 7 literele (a) și (b ) și cu anexa IV la Directiva privind eficiența energetică [modificată prin propunerea COM(2016)761].
(3)
La elaborarea planurilor naționale menționate la alineatul (1), statele membre iau în considerare interconexiunile dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și utilizează date și ipoteze consecvente la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni, acolo unde este cazul.
(4)
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36 din prezentul regulament, pentru a modifica anexa I în vederea adaptării acesteia la modificările aduse cadrului de politici privind clima și energia al Uniunii, la evoluțiile pieței energiei și la noile cerințe prevăzute în CCONUSC și în Acordul de la Paris.
Articolul 4
Obiectivele și contribuțiile naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice
Statele membre descriu, în propriile planuri energetice și climatice naționale integrate, următoarele obiective și contribuții principale, astfel cum sunt specificate în anexa I secțiunea A.2:
(a)referitor la dimensiunea „decarbonizare”:
(1)referitor la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră și pentru a contribui la realizarea obiectivului UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii:
(i)obiectivul național obligatoriu al statului membru privind emisiile de gaze cu efect de seră și limitele anuale naționale obligatorii în temeiul Regulamentului [ ] [ESR];
(ii)angajamentele statului membru în temeiul Regulamentului [ ] [LULUCF];
(iii)dacă este cazul, alte obiective naționale consecvente cu strategiile existente de reducere a emisiilor pe termen lung;
(iv)dacă este cazul, alte obiective, inclusiv obiective sectoriale și obiective de adaptare;
(2)referitor la energia din surse regenerabile:
(i)în vederea realizării obiectivului obligatoriu al Uniunii de cel puțin 27 % energie din surse regenerabile în 2030, menționat la articolul 3 din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767], o contribuție la acest obiectiv în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie al statului membru în 2030, cu o traiectorie liniară pentru această contribuție începând din anul 2021;
(ii)traiectorii pentru ponderea sectorială a energiei din surse regenerabile în consumul final de energie pentru perioada 2021-2030 în sectorul încălzirii și răcirii, al energiei electrice și al transporturilor;
(iii)traiectoriile pentru fiecare tehnologie de obținere a energiei din surse regenerabile pe care statul membru intenționează să o utilizeze pentru a realiza traiectoriile globale și sectoriale pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut preconizat total de energie per tehnologie și per sector în Mtep, capacitatea instalată totală planificată per tehnologie și per sector în MW;
(b)referitor la dimensiunea „eficiență energetică”:
(1)contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru îndeplinirea obiectivului obligatoriu al Uniunii privind eficiența energetică de 30 % în 2030, menționat la articolul 1 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE [modificată prin propunerea COM(2016)761], bazată fie pe consumul primar sau final de energie, fie pe economiile primare sau finale de energie, fie pe intensitatea energetică;
Statele membre își exprimă contribuția ca nivel absolut al consumului primar de energie și al consumului final de energie în 2020 și în 2030, cu o traiectorie liniară pentru contribuția respectivă începând din 2021; De asemenea, ei explică metodologia pe care au utilizat-o și factorii de conversie folosiți;
(2)cantitatea cumulată de economii de energie care trebuie realizate în perioada 2021-2030 în temeiul articolului 7 (referitor la obligațiile de economisire a energiei) din Directiva 2012/27/UE [modificată prin propunerea COM(2016)761];
(3)obiectivele pentru renovarea pe termen lung a parcului național de clădiri rezidențiale și comerciale (atât publice, cât și private);
(4)suprafața totală care urmează să fie renovată sau economiile de energie anuale echivalente care trebuie realizate din 2020 până în 2030 în temeiul articolului 5 din Directiva 2012/27/UE referitor la renovarea clădirilor organismelor publice;
(5)alte obiective naționale în materie de eficiență energetică, inclusiv obiective sau strategii pe termen lung și obiective sectoriale în domenii precum transporturile, încălzirea și răcirea;
(c)referitor la dimensiunea „securitate energetică”:
(1)obiectivele naționale în ceea ce privește sporirea gradului de diversitate a surselor de energie și aprovizionarea cu energie din țări terțe;
(2)
obiectivele naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe;
(3)obiectivele naționale în ceea ce privește capacitatea de a face față întreruperii sau diminuării unei surse de aprovizionare cu energie, în consecvență cu planurile care trebuie instituite în temeiul Regulamentului [propus prin COM(2016) 52 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 994/2010], precum și în temeiul Regulamentului [propus prin COM(2016) 862 privind pregătirea cu privire la riscuri în sectorul energiei electrice și de abrogare a Directivei 2005/89/CE], inclusiv un termen până la care ar trebui să fie îndeplinite obiectivele;
(4)obiectivele naționale în ceea ce privește utilizarea surselor interne de energie (în special energia din surse regenerabile);
(d)referitor la dimensiunea „piața internă a energiei”:
(1)nivelul de interconectivitate a rețelelor de energie electrică la care aspiră statul membru în 2030, având în vedere obiectivul de interconectare a rețelelor de energie electrică de cel puțin 15 % pentru 2030; statele membre explică metodologia utilizată în acest scop;
(2)obiectivele național esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului, care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul oricăreia dintre cele cinci dimensiuni ale strategiei pentru uniunea energetică;
(3)obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum integrarea și cuplarea piețelor, inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite;
(4)obiectivele naționale în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului de energie electrică, precum și flexibilitatea sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite;
(e)referitor la dimensiunea „cercetare, inovare și competitivitate”:
(1)obiectivele naționale și obiectivele de finanțare privind inovarea și cercetarea publică și privată legată de uniunea energetică; dacă este cazul, inclusiv un termen până la care obiectivele ar trebui să fie îndeplinite. Aceste obiective ar trebui să fie consecvente cu cele stabilite în strategia pentru uniunea energetică și în planul SET;
(2)obiectivele naționale pentru 2050 privind implementarea tehnologiilor cu emisii reduse de carbon;
(3)obiectivele naționale în ceea ce privește competitivitatea.
Articolul 5
Procesul de stabilire a contribuțiilor statelor membre în domeniul energiei din surse regenerabile
(1)
Atunci când își stabilesc contribuția privind propria pondere a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în 2030 și în ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (a) punctul 2 subpunctul (i), statele membre iau în considerare următoarele:
(a)măsurile prevăzute în [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767];
(b)măsurile adoptate în vederea realizării obiectivului de eficiență energetică adoptat în conformitate cu Directiva 2012/27/UE;
(c)alte măsuri de promovare a energiei din surse regenerabile în cadrul statelor membre și la nivelul Uniunii; și
(d)circumstanțele care afectează utilizarea energiei din surse regenerabile, cum ar fi:
(i)distribuția echitabilă a utilizării în întreaga Uniune Europeană;
(ii)potențialul economic;
(iii)constrângerile geografice și naturale, inclusiv cele din zonele și regiunile care nu sunt interconectate și
(iv)nivelul de interconectare a rețelelor energetice între statele membre.
(2)
Statele membre asigură în mod colectiv faptul că suma contribuțiilor lor se ridică la cel puțin 27 % energie din surse regenerabile în consumul final brut de energie la nivelul Uniunii până în 2030.
Articolul 6
Procesul de stabilire a contribuțiilor statelor membre în domeniul eficienței energetice
(1)
Atunci când își stabilesc contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru 2030 și pentru ultimul an al perioadei vizate pentru planurile naționale ulterioare, în conformitate cu articolul 4 litera (b) punctul (i), statele membre se asigură că:
(a)consumul de energie al Uniunii în 2020 este de maximum 1 483 Mtep de energie primară și de maximum 1 086 Mtep de energie finală și că, în 2030, consumul de energie al Uniunii este de maximum 1 321 Mtep de energie primară și de maximum 987 Mtep de energie finală pentru prima perioadă de zece ani;
(b)obiectivul obligatoriu al Uniunii pentru 2030 menționat la articolele 1 și 3 din Directiva 2012/27/UE [modificată prin propunerea COM(2016)761] este îndeplinit.
În plus, statele membre țin seama de:
(a)măsurile prevăzute în Directiva 2012/27/UE;
(b)alte măsuri de promovare a eficienței energetice în cadrul statelor membre și la nivelul Uniunii.
(2)
Atunci când își stabilesc contribuția menționată la alineatul (1), statele membre pot ține seama de circumstanțele care afectează consumul primar și final de energie, precum:
(a)potențialul rămas de economisire rentabilă a energiei;
(b)evoluția și previziunea produsului intern brut;
(c)schimbările înregistrate la nivelul importurilor și exporturilor de energie;
(d)dezvoltarea tuturor surselor regenerabile de energie, a energiei nucleare, a captării și stocării dioxidului de carbon și
(e)reacția rapidă.
Articolul 7
Politicile și măsurile naționale pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice
În propriile planuri energetice și climatice naționale integrate, statele membre descriu, în conformitate cu anexa I, principalele politici și măsuri existente (puse în aplicare și adoptate) și planificate pentru a realiza, în special, obiectivele stabilite în planurile naționale, inclusiv măsuri pentru a asigura cooperarea regională și finanțarea adecvată la nivel național și regional.
Articolul 8
Baza analitică a planurilor energetice și climatice naționale integrate
(1)
Statele membre descriu, în conformitate cu structura și formatul specificate în anexa I, situația actuală pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice, inclusiv a sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră, la momentul prezentării planului național sau pe baza celor mai recente informații disponibile. De asemenea, statele membre stabilesc și descriu previziunile pentru fiecare dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030), care sunt preconizate să rezulte din politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate).
(2)
În cadrul propriilor planuri energetice și climatice naționale integrate, statele membre își descriu evaluarea la nivel național și, după caz, regional privind:
(a)impactul asupra evoluției sistemului energetic și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în 2040 (inclusiv pentru anul 2030), în contextul politicilor și măsurilor planificate, inclusiv o comparație cu previziunile bazate pe politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate) menționate la alineatul (1);
(b)impactul la nivel macroeconomic și social, precum și asupra mediului și a competențelor, al politicilor și măsurilor planificate menționate la articolul 7 și specificate mai detaliat în anexa I, pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în anul 2030, inclusiv o comparație cu previziunile bazate pe politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate) menționate la alineatul (1);
(c)o evaluare a interacțiunilor dintre politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate) și planificate din cadrul unei dimensiuni de politică și dintre politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate) și planificate din cadrul unor dimensiuni diferite, pentru prima perioadă de zece ani, cel puțin până în anul 2030. Previziunile referitoare la securitatea aprovizionării, la infrastructură și la integrarea pieței sunt corelate cu scenarii robuste în materie de eficiență energetică.
Articolul 9
Proiectele de planuri energetice și climatice naționale integrate
(1)
Până la 1 ianuarie 2018 și, ulterior, la fiecare zece ani, statele membre elaborează și prezintă Comisiei un proiect al planului energetic și climatic național integrat menționat la articolul 3 alineatul (1).
(2)
Comisia poate formula recomandări adresate statelor membre cu privire la proiectele de planuri, în conformitate cu articolul 28. Aceste recomandări stabilesc în special:
(a)nivelul de ambiție al obiectivelor și contribuțiilor în vederea realizării în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice, în special a obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică;
(b)politicile și măsurile legate de obiectivele statelor membre și la nivelul Uniunii, precum și alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră;
(c)interacțiunile și consecvența dintre politicile și măsurile existente (puse în aplicare și adoptate) și planificate incluse în planul energetic și climatic național integrat din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.
(3)
Statele membre acordă o maximă atenție oricărei recomandări din partea Comisiei atunci când își finalizează propriul plan energetic și climatic național integrat.
Articolul 10
Consultarea publică
Fără a aduce atingere niciunei alte cerințe legislative a Uniunii, statele membre se asigură că publicul beneficiază din timp de posibilități efective de a participa la elaborarea proiectelor de planuri menționate la articolul 9 din prezentul regulament și anexează la proiectul de plan energetic și climatic național integrat prezentat Comisiei un rezumat al opiniilor publicului. În măsura în care sunt aplicabile dispozițiile Directivei 2001/42/CE, consultările efectuate în conformitate cu directiva în cauză sunt considerate a îndeplini, de asemenea, obligațiile de consultare a publicului prevăzute de prezentul regulament.
Articolul 11
Cooperare regională
(1)
Statele membre cooperează între ele la nivel regional, pentru a realiza cu eficacitate obiectivele și contribuțiile stabilite în propriile planuri energetice și climatice naționale integrate.
(2)
Cu mult înainte de a prezenta Comisiei proiectul de plan energetic și climatic național integrat în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), statele membre identifică posibilitățile de cooperare regională și consultă statele membre învecinate, precum și celelalte state membre care își exprimă interesul. În cadrul propriilor proiecte de planuri energetice și climatice naționale integrate, statele membre prezintă rezultatele acestei consultări regionale, inclusiv, dacă este cazul, modul în care au fost luate în considerare observațiile.
(3)
Comisia facilitează cooperarea și consultarea între statele membre cu privire la proiectele de planuri care îi sunt prezentate în temeiul articolului 9, în vederea finalizării acestora.
(4)
La elaborarea propriilor planuri energetice și climatice naționale integrate finale, statele membre iau în considerare observațiile primite de la alte state membre în conformitate cu alineatele (2) și (3) și explică modul în care au fost luate în considerare observațiile respective.
(5)
În scopurile menționate la alineatul (1), statele membre continuă să coopereze la nivel regional pentru punerea în aplicare a politicilor și măsurilor aferente planurilor lor.
Articolul 12
Evaluarea planurilor energetice și climatice naționale integrate
Comisia evaluează planurile energetice și climatice naționale integrate și actualizările acestora notificate în temeiul articolelor 3 și 13. În special, ea evaluează dacă:
(a)obiectivele și contribuțiile sunt suficiente pentru realizarea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, pentru prima perioadă de zece ani, în special, a obiectivelor cadrului Uniunii privind clima și energia pentru 2030, în temeiul articolului 25;
(b)planurile respectă cerințele articolelor 3-11 și recomandările Comisiei emise în temeiul articolului 28.
Articolul 13
Actualizarea planului energetic și climatic național integrat
(1)
Până la 1 ianuarie 2023 și, ulterior, la fiecare 10 ani, statele membre prezintă Comisiei un proiect de actualizare a celui mai recent plan energetic și climatic național integrat notificat, menționat la articolul 3, sau confirmă Comisiei că planul rămâne valabil.
(2)
Până la 1 ianuarie 2024 și, ulterior, la fiecare 10 ani, statele membre prezintă Comisiei o actualizare a celui mai recent plan energetic și climatic național integrat notificat, menționat la articolul 3, cu excepția cazului în care au confirmat că planul rămâne valabil în conformitate cu alineatul (1)
(3)
Statele membre modifică obiectivele și contribuțiile stabilite în actualizarea menționată la alineatul (2) doar pentru a reflecta o ambiție mai mare în comparație cu cele stabilite în cel mai recent plan energetic și climatic național integrat notificat.
(4)
Statele membre depun eforturi pentru a atenua, în planul actualizat, orice impact negativ asupra mediului care este constatat în cadrul raportării integrate prevăzute la articolele 15-22.
(5)
La elaborarea actualizării menționate la alineatul (2) din prezentul articol, statele membre țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european.
(6)
Procedurile stabilite la articolul 9 alineatul (2) și la articolul 11 se aplică elaborării și evaluării planurilor energetice și climatice naționale integrate actualizate.
CAPITOLUL 3
STRATEGII DE REDUCERE A EMISIILOR PE TERMEN LUNG
Articolul 14
Strategii de reducere a emisiilor pe termen lung
(1)
Până la 1 ianuarie 2020 și, ulterior, la fiecare zece ani, statele membre elaborează și prezintă Comisiei strategiile lor de reducere a emisiilor pe termen lung, cu o perspectivă de 50 de ani, pentru a contribui la:
(a)îndeplinirea angajamentelor Uniunii și ale statelor membre, în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, de a reduce emisiile antropice de gaze cu efect de seră și de a spori absorbțiile de către absorbanți;
(b)îndeplinirea obiectivului de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile pentru limitarea acestei creșteri a temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale;
(c)realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți în toate sectoarele, în conformitate cu obiectivul Uniunii, în contextul reducerilor necesare, potrivit IPCC, în țările dezvoltate luate ca grup, pentru a reduce în mod rentabil emisiile cu până la 80-95 % până în 2050 față de nivelurile din 1990.
(2)
Strategiile de reducere a emisiilor pe termen lung vizează:
(a)contribuția totală la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și la sporirea absorbțiilor de către absorbanți;
(b)reducerea emisiilor și sporirea absorbțiilor în sectoare individuale, inclusiv sectorul energiei electrice, sectorul transporturilor, sectorul construcțiilor (rezidențial și terțiar), sectorul agricol și sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură);
(c)progresele preconizate în ceea ce privește trecerea la o economie cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră, inclusiv intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră, intensitatea CO2 a produsului intern brut și strategiile în materie de cercetare, dezvoltare și inovare;
(d)legăturile cu alte planificări pe termen lung la nivel național.
(3)
Strategiile de reducere a emisiilor pe termen lung și planurile energetice și climatice naționale integrate menționate la articolul 3 ar trebui să fie consecvente unele cu altele.
(4)
Statele membre pun de îndată la dispoziția publicului strategiile lor respective de reducere a emisiilor pe termen lung și orice actualizări ale acestora.
CAPITOLUL 4
RAPORTARE
Secțiunea 1
Rapoartele intermediare bianuale și măsuri ulterioare acestora
Articolul 15
Rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate
(1)
Fără a aduce atingere articolului 23, până la 15 martie 2021 și, ulterior, din doi în doi ani, fiecare stat membru raportează Comisiei stadiul punerii în aplicare a planului energetic și climatic național integrat, prin intermediul unui raport energetic și climatic național intermediar integrat care acoperă toate cele cinci dimensiuni-cheie ale uniunii energetice.
(2)
Raportul menționat la alineatul (1) include următoarele elemente:
(a)informații cu privire la progresele înregistrate în direcția realizării obiectivelor și contribuțiilor stabilite în planul energetic și climatic național integrat, precum și în direcția punerii în aplicare a politicilor și măsurilor necesare pentru realizarea acestora;
(b)informațiile menționate la articolele 18-22 și, dacă este cazul, actualizările referitoare la politici și la măsuri, în conformitate cu articolele respective;
(c)politicile, măsurile și previziunile referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, în conformitate cu articolul 16;
(d)informații cu privire la planificările și strategiile naționale de adaptare la schimbările climatice, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1);
(e)copii ale rapoartelor bianuale și, în anii în care este cazul, comunicările naționale prezentate secretariatului CCONUSC;
(f)estimări, după caz, privind îmbunătățirea calității aerului și reducerea emisiilor de poluanți atmosferici, precum și alte beneficii ale măsurilor specifice privind eficiența energetică;
(g)rapoartele anuale menționate la articolul 17 alineatul (2) și la articolul 23.
Uniunea și statele membre prezintă secretariatului CCONUSC rapoarte bianuale în conformitate cu Decizia 2/CP.17 a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, precum și comunicări naționale în conformitate cu articolul 12 din CCONUSC.
(3)
Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, formatul, detaliile tehnice și procedurile pentru informațiile menționate la alineatele (1) și (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 37 alineatul (3).
(4)
Frecvența și amploarea informațiilor și a actualizărilor menționate la alineatul (2) litera (b) se echilibrează în raport cu necesitatea de a asigura suficientă certitudine pentru investitori.
(5)
În cazul în care Comisia a formulat recomandări în temeiul articolului 27 alineatul (2) sau (3), statul membru în cauză include în raportul său, menționat la alineatul (1), informații privind politicile și măsurile adoptate sau prevăzute a fi adoptate și puse în aplicare pentru a aborda respectivele recomandări. Aceste informații cuprind un calendar detaliat de punere în aplicare.
Articolul 16
Raportarea integrată cu privire la politicile și măsurile în materie de GES și cu privire la previziuni
(1)
Până la 15 martie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, statele membre prezintă Comisiei informații cu privire la:
(a)propriile politici și măsuri naționale specificate în anexa IV și
(b)propriile previziuni naționale referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, defalcate pe gazele sau grupele de gaze (hidrofluorocarburi și perfluorocarburi) enumerate în anexa III partea 2. Previziunile naționale țin seama de toate politicile și măsurile adoptate la nivelul Uniunii și cuprind informațiile stabilite în anexa V.
(2)
Statele membre raportează cu privire la cele mai actuale previziuni disponibile. În cazul în care un stat membru nu prezintă previziuni estimate complete până la data de 15 martie, la fiecare doi ani, iar Comisia a stabilit că statul membru respectiv nu poate completa lacunele din estimări odată ce acestea sunt identificate prin procedurile de asigurare a calității sau de control al calității ale Comisiei, Comisia poate elabora estimările necesare pentru a compila previziuni la nivelul Uniunii în consultare cu statul membru în cauză.
(3)
În cazul unor modificări substanțiale ale informațiilor raportate în temeiul alineatului (1) pe parcursul primului an al perioadei de raportare, statul membru în cauză comunică aceste modificări Comisiei până la data de 15 martie a anului care urmează raportului anterior.
(4)
Statele membre pun la dispoziția publicului, în format electronic, propriile previziuni naționale în temeiul alineatului (1) și orice evaluare relevantă a costurilor și a efectelor politicilor și măsurilor naționale cu privire la punerea în aplicare a politicilor Uniunii care prezintă relevanță pentru limitarea emisiilor de GES, împreună cu orice raport tehnic justificativ relevant. Aceste previziuni și evaluări ar trebui să includă descrieri ale modelelor și ale abordărilor metodologice folosite, definiții și ipotezele aferente.
Articolul 17
Raportarea integrată cu privire la acțiunile naționale de adaptare, la sprijinul financiar și tehnologic acordat țărilor în curs de dezvoltare și la veniturile din licitații
(1)
Până la 15 martie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, statele membre raportează Comisiei informații privind planificarea și strategiile naționale proprii de adaptare la schimbările climatice, descriind acțiunile puse în aplicare sau planificate pentru a facilita adaptarea la schimbările climatice și incluzând informațiile specificate în anexa VI partea 1.
(2)
Până la 15 martie 2021 și, ulterior, în fiecare an (anul X), statele membre prezintă Comisiei informații cu privire la:
(a)sprijinul acordat țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv informațiile specificate în anexa VI partea 2;
(b)utilizarea veniturilor generate de statul membru respectiv prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 10 alineatul (1) și al articolului 3d alineatul (1) sau (2) din Directiva 2003/87/CE, inclusiv informațiile specificate în anexa VI partea 3.
(3)
Statele membre pun la dispoziția publicului rapoartele înaintate Comisiei în temeiul prezentului articol.
(4)
Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, formatul și procedurile de transmitere pentru raportarea informațiilor de către statele membre în temeiul prezentului articol. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 37 alineatul (3).
Articolul 18
Raportarea integrată cu privire la energia din surse regenerabile
Statele membre includ în rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate informații cu privire la:
(a)punerea în aplicare a următoarelor traiectorii și obiective:
(1)traiectoria națională privind ponderea globală a energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie pentru perioada 2021-2030;
(2)traiectoriile naționale privind ponderea sectorială a energiei din surse regenerabile în consumul final de energie pentru perioada 2021-2030 în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor;
(3)traiectoriile pentru fiecare tehnologie de obținere a energiei din surse regenerabile care urmează să fie utilizată pentru a realiza traiectoriile globale și sectoriale pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut preconizat total de energie per tehnologie și per sector în Mtep și capacitatea instalată totală planificată per tehnologie și per sector în MW;
(4)traiectoriile privind cererea de bioenergie, defalcată pe căldură, energie electrică și transporturi, precum și privind oferta de biomasă pe materii prime, comparând producția internă cu importurile. Pentru biomasa forestieră, o evaluare a sursei și a impactului acesteia asupra absorbantului LULUCF;
(5)dacă este cazul, alte traiectorii și obiective naționale, inclusiv cele sectoriale și pe termen lung (cum ar fi ponderea biocombustibililor, ponderea biocombustibililor avansați, ponderea biocombustibililor produși din principalele culturi de pe terenurile agricole, ponderea energiei electrice produse din biomasă fără generarea de căldură, ponderea energiei din surse regenerabile în termoficarea centralizată, utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri, energia din surse regenerabile produsă de orașe, de comunitățile energetice și de consumatorii autonomi);
(b)punerea în aplicare a următoarelor politici și măsuri:
(1)politicile și măsurile puse în aplicare, adoptate și planificate pentru realizarea contribuției naționale la obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030, indicat la articolul 4 litera (a) punctul 2 subpunctul (i), inclusiv măsurile specifice pe sector și pe tehnologie, împreună cu o revizuire specifică a punerii în aplicare a măsurilor prevăzute la articolele 23, 24 și 25 din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767];
(2)măsurile specifice de cooperare regională;
(3)fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile specifice privind sprijinul financiar, inclusiv sprijinul Uniunii și utilizarea fondurilor Uniunii, pentru promovarea utilizării energiei din surse regenerabile în sectorul energiei electrice, al încălzirii și răcirii și al transporturilor;
(4)măsurile specifice pentru îndeplinirea cerințelor de la articolele 15, 16, 17, 18, 21 și 22 din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767];
(5)măsurile care promovează utilizarea energiei din biomasă, în special pentru mobilizarea de noi surse de biomasă, ținând seama de disponibilitatea biomasei (atât potențialul intern, cât și importurile din țări terțe) și de alte utilizări ale biomasei (sectoare bazate pe agricultură și pe silvicultură), precum și măsurile pentru asigurarea durabilității biomasei produse și utilizate;
(6)informațiile suplimentare stabilite în anexa VII partea 1.
Articolul 19
Raportarea integrată cu privire la eficiența energetică
Statele membre includ în rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate informații cu privire la:
(a)punerea în aplicare a următoarelor traiectorii și obiective naționale:
(1)traiectoria consumului primar și final de energie din 2020 până în 2030, drept contribuția națională în materie de economii de energie la realizarea obiectivului Uniunii pentru 2030, inclusiv metodologia aferentă;
(2)obiectivele privind renovarea pe termen lung a parcului național de clădiri rezidențiale și comerciale, atât publice, cât și private;
(3)după caz, o actualizare a altor obiective naționale stabilite în planul național;
(b)punerea în aplicare a următoarelor politici și măsuri:
(1)politicile, măsurile și programele puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a realiza contribuția orientativă privind eficiența energetică pe plan național pentru 2030, precum și alte obiective prezentate la articolul 6, inclusiv măsurile și instrumentele planificate (și de natură financiară) pentru a promova performanța energetică a clădirilor, măsurile de utilizare a potențialului de eficiență energetică al infrastructurii pentru gaz și energie electrică, precum și alte măsuri de promovare a eficienței energetice;
(2)dacă este cazul, instrumentele bazate pe piață care stimulează creșterile de eficiență energetică, inclusiv taxele, impozitele și certificatele legate de energie, dar fără a se limita la acestea;
(3)schema de obligații și măsurile alternative privind eficiența energetică la nivel național în temeiul articolului 7 din Directiva 2012/27/UE [modificată prin propunerea COM(2016) 761], în conformitate cu anexa II la prezentul regulament;
(4)strategia pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și comerciale, atât publice, cât și private, inclusiv politicile și măsurile de stimulare a renovărilor aprofundate rentabile și a renovărilor aprofundate rentabile efectuate în etape;
(5)politicile și măsurile care promovează serviciile energetice în sectorul public și măsurile de eliminare a barierelor de reglementare și de altă natură care împiedică adoptarea practicii de a încheia contracte de performanță energetică și a altor modele de servicii de eficiență energetică;
(6)cooperarea regională în domeniul eficienței energetice, dacă este cazul;
(7)fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul Uniunii și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniul eficienței energetice la nivel național, dacă este cazul;
(c)informațiile suplimentare stabilite în anexa VII partea 2.
Articolul 20
Raportarea integrată cu privire la securitatea energetică
Statele membre includ în rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate informații cu privire la punerea în aplicare:
(a)a obiectivelor naționale privind diversificarea surselor de energie și privind țările furnizoare, stocarea, reacția din partea cererii;
(b)a obiectivelor naționale în ceea ce privește reducerea dependenței de importurile de energie din țări terțe;
(c)a obiectivelor naționale privind dezvoltarea capacității de a face față întreruperii sau diminuării unei surse de aprovizionare cu energie, inclusiv gaz și energie electrică;
(d)a obiectivelor naționale privind utilizarea surselor interne de energie, în special a energiei din surse regenerabile;
(e)a politicilor și măsurilor puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (a)-(c);
(f)a cooperării regionale în vederea implementării obiectivelor și politicilor menționate la literele (a)-(d);
(g)fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, a măsurilor de finanțare, inclusiv a sprijinului Uniunii și a utilizării fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul;
Articolul 21
Raportarea integrată cu privire la piața internă a energiei
(1)
Statele membre includ în rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate informații cu privire la punerea în aplicare a următoarelor obiective și măsuri:
(a)nivelul de interconectivitate a rețelelor de energie electrică la care aspiră statul membru în 2030, având în vedere obiectivul de 15 % de interconectare a rețelelor de energie electrică;
(1)obiectivele naționale esențiale privind infrastructura de transport al energiei electrice și al gazului, care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor din cadrul oricăreia dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice;
(2)dacă este cazul, principalele proiecte de infrastructură preconizate, în afara proiectelor de interes comun;
(3)obiectivele naționale referitoare la alte aspecte ale pieței interne a energiei, precum integrarea și cuplarea piețelor, dacă este cazul;
(4)obiectivele naționale în ceea ce privește sărăcia energetică, inclusiv numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică;
(5)obiectivele naționale în ceea ce privește asigurarea caracterului adecvat al sistemului de energie electrică, dacă este cazul;
(6)politicile și măsurile puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la punctele 1-5;
(7)cooperarea regională în vederea implementării obiectivelor și politicilor menționate la punctele 1-6;
(8)fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul Uniunii și utilizarea fondurilor Uniunii în domeniul pieței interne a energiei la nivel național, dacă este cazul;
(9)măsurile de sporire a flexibilității sistemului energetic în ceea ce privește producția de energie din surse regenerabile, inclusiv introducerea cuplării piețelor intrazilnice și a piețelor de echilibrare transfrontaliere.
(2)
Informațiile furnizate de statele membre în temeiul alineatului (1) sunt consecvente cu și, după caz, se bazează pe raportul autorităților naționale de reglementare menționat la articolul 58 alineatul (1) litera (e) din [Directiva 2009/72/CE reformată propusă prin COM(2016) 864] și la articolul 41 alineatul (1) litera (e) din Directiva 2009/73/CE.
Articolul 22
Raportarea integrată cu privire la cercetare, inovare și competitivitate
Statele membre includ în rapoartele energetice și climatice naționale intermediare integrate menționate la articolul 15 informații cu privire la punerea în aplicare a următoarelor obiective și măsuri:
(a)obiectivele și politicile naționale care transpun într-un context național obiectivele și politicile planului SET;
(b)obiectivele naționale privind cheltuielile (publice și private) totale pentru cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor energetice curate, precum și pentru acoperirea costurilor tehnologice și dezvoltarea performanțelor;
(c)dacă este cazul, obiectivele naționale, inclusiv obiectivele pe termen lung pentru 2050, privind implementarea tehnologiilor de decarbonizare a sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și, dacă este cazul, privind infrastructura aferentă de transport, de utilizare și de stocare a dioxidului de carbon;
(d)obiectivele naționale privind eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie;
(e)politicile și măsurile puse în aplicare, adoptate și planificate pentru a atinge obiectivele menționate la literele (b) și (c);
(f)cooperarea cu alte state membre pentru punerea în aplicare a obiectivelor și politicilor menționate la literele (b)-(d), inclusiv coordonarea politicilor și a măsurilor prin intermediul planului SET, cum ar fi alinierea programelor de cercetare și a programelor comune;
(g)măsurile de finanțare, inclusiv sprijinul Uniunii și utilizarea fondurilor Uniunii în acest domeniu la nivel național, dacă este cazul.
Secțiunea 2
Raportarea anuală
Articolul 23
Raportarea anuală
(1)
Până la 15 martie 2021 și, ulterior, în fiecare an (anul X), statele membre raportează Comisiei:
(a)inventarele armonizate de gaze cu efect de seră pentru anul X-1;
(b)informațiile menționate la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 2009/119/CE;
(c)informațiile menționate în anexa IX punctul 3 la Directiva 2013/30/UE, în conformitate cu articolul 25 din aceeași directivă.
În sensul literei (a), pe baza inventarelor armonizate de gaze cu efect de seră prezentate de statele membre sau, dacă un stat membru nu și-a prezentat inventarele armonizate până la data respectivă, pe baza propriilor estimări, Comisia compilează anual un inventar armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii. Comisia pune aceste informații la dispoziția publicului în fiecare an până la data de 30 septembrie.
(2)
Începând din 2023, statele membre stabilesc și raportează Comisiei, până la data de 15 martie a fiecărui an (X), datele finale ale inventarelor de gaze cu efect de seră și, până la data de 15 ianuarie a fiecărui an, datele preliminare ale inventarelor de gaze cu efect de seră, incluzând gazele cu efect de seră și informațiile referitoare la inventar enumerate în anexa III. Raportul privind datele finale ale inventarelor de gaze cu efect de seră cuprinde, de asemenea, un raport de inventariere național actualizat.
(3)
Statele membre prezintă secretariatului CCONUSC în fiecare an, până la data de 15 aprilie, inventarele naționale cuprinzând informațiile prezentate Comisiei cu privire la datele finale ale inventarelor de gaze cu efect de seră în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol. În cooperare cu statele membre, Comisia compilează anual un inventar de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și întocmește un raport de inventariere a gazelor cu efect de seră la nivelul Uniunii, pe care le prezintă secretariatului CCONUSC în fiecare an până la data de 15 aprilie.
(4)
Statele membre raportează Comisiei datele preliminare și datele finale ale inventarelor naționale, până la data de 15 ianuarie, respectiv 15 martie, în anii 2027 și 2032, întocmite pentru propriile conturi LULUCF în scopul rapoartelor de conformitate în temeiul articolului 12 din Regulamentul [ ] [LULUCF].
(5)
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36 pentru:
(a)a modifica anexa III partea 2 prin adăugarea sau eliminarea unor substanțe în/din lista gazelor cu efect de seră;
(b)a completa prezentul regulament prin adoptarea de valori pentru potențialele de încălzire globală și prin specificarea orientărilor în materie de inventariere aplicabile în conformitate cu deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris.
(6)
Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, detaliile tehnice, formatul și procedurile de transmitere de către statele membre a inventarelor armonizate de gaze cu efect de seră în temeiul alineatului (1), a inventarelor de gaze cu efect de seră în temeiul alineatului (2) și a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră contabilizate în conformitate cu articolele 5 și2 din Regulamentul [ ] [LULUCF]. Atunci când propune aceste acte de punere în aplicare, Comisia ia în considerare calendarele aferente CCONUSC sau Acordului de la Paris pentru monitorizarea și raportarea informațiilor respective, precum și deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris, pentru a asigura respectarea de către Uniune a obligațiilor de raportare care îi revin în calitate de parte la CCONUSC și la Acordul de la Paris. Actele de punere în aplicare respective precizează, de asemenea, calendarele pentru cooperarea și coordonarea dintre Comisie și statele membre în vederea întocmirii raportului de inventariere a gazelor cu efect de seră la nivelul Uniunii. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 37 alineatul (3).
SECȚIUNEA 3
Platforma de raportare
Articolul 24
Platforma de raportare electronică
(1)
Comisia instituie o platformă de raportare online pentru a facilita comunicarea dintre Comisie și statele membre și pentru a promova cooperarea între statele membre.
(2)
Statele membre utilizează platforma online pentru a prezenta Comisiei rapoartele menționate în prezentul capitol odată ce platforma devine operațională.
CAPITOLUL 5
EVALUARE GLOBALĂ PRIVIND PLANURILE NAȚIONALE ȘI REALIZAREA OBIECTIVELOR UNIUNII –– MONITORIZARE DE CĂTRE COMISIE
Articolul 25
Evaluarea progreselor
(1)
Până la 31 octombrie 2021 și, ulterior, la fiecare doi ani, Comisia evaluează, în special pe baza rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate, a altor informații raportate în temeiul prezentului regulament, a indicatorilor și a statisticilor europene, dacă sunt disponibile:
(a)progresele realizate la nivelul Uniunii în direcția îndeplinirii obiectivelor uniunii energetice, inclusiv, pentru prima perioadă de zece ani, obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030, în special în vederea evitării oricărei lacune în ceea ce privește obiectivele Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică;
(b)progresele realizate de fiecare stat membru în direcția îndeplinirii propriilor obiective și contribuții și în direcția punerii în aplicare a politicilor și a măsurilor stabilite în planul său energetic și climatic național integrat;
(c)impactul general al activităților de aviație asupra climei globale, inclusiv în urma altor efecte sau emisii decât cele de CO2, pe baza datelor privind emisiile furnizate de statele membre în temeiul articolului 23, îmbunătățind respectiva evaluare prin trimitere la progresele științifice și la datele privind traficul aerian, după caz.
(2)
În domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut al Uniunii, pe baza unei traiectorii liniare pornind de la 20 % în 2020 și ajungând la cel puțin 27 % în 2030, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (a) punctul 2 subpunctul (i).
(3)
În domeniul eficienței energetice, în cadrul evaluării sale menționate la alineatul (1), Comisia evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii în mod colectiv a unui consum maxim de energie la nivelul Uniunii de 1 321 Mtep consum primar de energie și de 987 Mtep consum final de energie în 2030, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (b) punctul 1.
În cadrul evaluării sale, Comisia întreprinde următoarele acțiuni:
(a)analizează măsura în care a fost atins reperul Uniunii de maximum 1 483 Mtep de energie primară și de maximum 1 086 Mtep de energie finală în 2020;
(b)evaluează măsura în care progresele statelor membre indică faptul că Uniunea în ansamblul său este pe cale să atingă nivelul consumului de energie în 2030 prevăzut la primul paragraf, ținând seama de evaluarea informațiilor furnizate de statele membre în cadrul rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate;
(c)utilizează rezultatele obținute din exercițiile de modelare în ceea ce privește tendințele viitoare ale consumului de energie la nivelul Uniunii și la nivel național și utilizează alte analize complementare.
(4)
Până la 31 octombrie 2021 și, ulterior, în fiecare an, Comisia evaluează, îndeosebi pe baza informațiilor raportate în temeiul prezentului regulament, dacă Uniunea și statele sale membre au înregistrat progrese suficiente în direcția realizării următoarelor:
(a)angajamentele asumate în temeiul articolului 4 din CCONUSC și al articolului 3 din Acordul de la Paris, astfel cum au fost stabilite ulterior în deciziile adoptate de Conferința părților la CCONUSC sau de Conferința părților la CCONUSC care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris;
(b)obligațiile stabilite la articolul 4 din Regulamentul [ ] [ESR] și la articolul 4 din Regulamentul [ ] [LULUCF];
(c)obiectivele stabilite în planul energetic și climatic național integrat în vederea realizării obiectivelor uniunii energetice și, pentru prima perioadă de zece ani, în vederea atingerii obiectivelor privind energia și clima pentru 2030.
(5)
Până la 31 octombrie 2019 și, ulterior, la fiecare patru ani, Comisia evaluează punerea în aplicare a Directivei 2009/31/CE.
(6)
În cadrul evaluării sale, Comisia ar trebui să ia în considerare cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european.
(7)
Comisia raportează cu privire la evaluarea sa în conformitate cu prezentul articol în cadrul raportului privind starea uniunii energetice menționat la articolul 29.
Articolul 26
Măsuri ulterioare în caz de neconcordanțe cu obiectivele generale ale uniunii energetice în temeiul Regulamentului privind partajarea eforturilor
(1)
Pe baza evaluării în temeiul articolului 25, Comisia emite recomandări către un stat membru, în temeiul articolului 28, în cazul în care evoluțiile politicilor din statul membru respectiv prezintă neconcordanțe cu obiectivele generale ale uniunii energetice.
(2)
Comisia poate emite avize cu privire la planurile de acțiune prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul [ ] [ESR].
Articolul 27
Reacții la nivelul insuficient de ambiție al planurilor energetice și climatice naționale integrate și la progresele insuficiente în direcția atingerii obiectivelor Uniunii privind energia și clima
(1)
Dacă, pe baza evaluării sale a planurilor energetice și climatice naționale integrate și a actualizărilor acestora în temeiul articolului 12, Comisia ajunge la concluzia că obiectivele și contribuțiile planurilor naționale sau ale actualizărilor acestora sunt insuficiente pentru realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, a obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică, Comisia ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura realizarea colectivă a acestor obiective. În ceea ce privește energia din surse regenerabile, aceste măsuri țin seama de nivelul de ambiție al contribuțiilor statelor membre la obiectivul Uniunii pentru 2030, stabilite în planurile lor naționale și în actualizările acestora.
(2)
Dacă, pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (b), Comisia ajunge la concluzia că un stat membru a înregistrat progrese insuficiente în direcția realizării obiectivelor și contribuțiilor sau a punerii în aplicare a politicilor și măsurilor stabilite în propriul plan energetic și climatic național integrat, ea emite recomandări către statul membru în cauză în conformitate cu articolul 28. Atunci când emite astfel de recomandări, Comisia ține seama de eforturile ambițioase realizate de timpuriu de statele membre în vederea contribuirii la obiectivul Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030.
(3)
Dacă, pe baza evaluării globale a rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate ale statelor membre în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (a) și cu sprijinul altor surse de informații, după caz, Comisia ajunge la concluzia că Uniunea riscă să nu îndeplinească obiectivele uniunii energetice și, în special, pentru prima perioadă de zece ani, obiectivele cadrului privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii, ea poate emite recomandări către toate statele membre, în temeiul articolului 28, pentru a atenua acest risc. După caz, în plus față de recomandări, Comisia ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a asigura, în special, atingerea obiectivelor Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică. În ceea ce privește energia din surse regenerabile, aceste măsuri țin seama de eforturile ambițioase realizate de timpuriu de statele membre în vederea contribuirii la obiectivul Uniunii pentru 2030.
(4)
Dacă, în domeniul energiei din surse regenerabile, fără a aduce atingere măsurilor la nivelul Uniunii prevăzute la alineatul (3) și pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatele (1) și (2) în anul 2023, Comisia ajunge la concluzia că traiectoria liniară a Uniunii menționată la articolul 25 alineatul (2) nu este realizată în mod colectiv, statele membre se asigură, până în anul 2024, că orice decalaj apărut este remediat prin măsuri suplimentare, cum ar fi:
(a)ajustarea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, prevăzută la articolul 23 alineatul (1) [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767];
(b)ajustarea ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor, prevăzută la articolul 25 alineatul (1) [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767];
(c)realizarea unei contribuții financiare la o platformă de finanțare instituită la nivelul Uniunii, care contribuie la proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile și este gestionată direct sau indirect de Comisie;
(d)alte măsuri de sporire a utilizării energiei din surse regenerabile.
Aceste măsuri țin seama de nivelul de ambiție al contribuțiilor timpurii ale statului membru în cauză la îndeplinirea obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030.
Dacă un stat membru nu menține ponderea de referință a energiei din surse regenerabile în consumul său final brut de energie prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767] începând din 2021, statul membru în cauză se asigură că orice decalaj în ceea ce privește ponderea de referință este acoperit prin realizarea unei contribuții financiare la platforma de finanțare menționată la litera (c). În sensul prezentului paragraf și al primului paragraf litera (c), statele membre pot utiliza propriile venituri din certificatele anuale de emisii în temeiul Directivei 2003/87/CE.
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36 în vederea stabilirii oricăror dispoziții necesare pentru înființarea și funcționarea platformei de finanțare menționate la litera (c).
(5)
Dacă, în domeniul eficienței energetice, fără a aduce atingere altor măsuri la nivelul Uniunii în temeiul alineatului (3) și pe baza evaluării sale în temeiul articolului 25 alineatele (1) și (3) în anul 2023, Comisia ajunge la concluzia că progresele realizate în direcția atingerii în mod colectiv a obiectivului Uniunii privind eficiența energetică menționat la articolul 25 alineatul (3) prima teză sunt insuficiente, ea ia până în anul 2024 măsuri, în plus față de cele prevăzute în Directiva 2010/31/UE și în Directiva 2012/27/UE, pentru a se asigura că obiectivele obligatorii ale Uniunii privind eficiența energetică pentru 2030 sunt îndeplinite. Aceste măsuri suplimentare pot îmbunătăți, în special, eficiența energetică:
(a)a produselor, în conformitate cu Directiva 2010/30/UE și cu Directiva 2009/125/CE;
(b)a clădirilor, în conformitate cu Directiva 2010/31/UE și cu Directiva 2012/27/UE;
(c)și a transporturilor.
Articolul 28
Recomandări ale Comisiei adresate statelor membre
(1)
După caz, Comisia emite recomandări adresate statelor membre pentru a asigura realizarea obiectivelor uniunii energetice.
(2)
Acolo unde, în prezentul regulament, se face trimitere la prezentul articol, se aplică următoarele principii:
(a)statul membru în cauză ține seama de recomandare în cea mai mare măsură posibilă, într-un spirit de solidaritate între statele membre și Uniune și între statele membre;
(b)statul membru stabilește, în raportul său energetic și climatic național intermediar integrat întocmit în anul următor anului în care a fost emisă recomandarea, modul în care a ținut seama de recomandare în cea mai mare măsură posibilă și modul în care a pus-o în aplicare sau intenționează să o pună în aplicare. El furnizează justificări în cazul în care se abate de la recomandare;
(c)recomandările ar trebui să fie complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări emise în contextul semestrului european.
Articolul 29
Raport privind starea uniunii energetice
(1)
Până la data de 31 octombrie a fiecărui an, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind starea uniunii energetice.
(2)
Raportul privind starea uniunii energetice include, printre altele, următoarele elemente:
(a)evaluarea efectuată în temeiul articolului 25;
(b)dacă este cazul, recomandările formulate în temeiul articolului 28;
(c)funcționarea pieței carbonului menționate la articolul 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE, inclusiv informații cu privire la aplicarea Directivei 2003/87/CE, menționate la articolul 21 alineatul (2) din aceeași directivă;
(d)sustenabilitatea bioenergiei la nivelul Uniunii, cuprinzând informațiile specificate în anexa VIII;
(e)schemele voluntare pentru care Comisia a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din [Directiva 2009/28/CE reformată propusă prin COM(2016) 767], cuprinzând informațiile specificate în anexa IX la prezentul regulament;
(f)un raport intermediar general privind aplicarea [Directivei 2009/72/CE reformate propuse prin COM(2016) 864], în temeiul articolului 70 din directiva respectivă;
(g)un raport intermediar general privind aplicarea Directivei 2009/73/CE, în temeiul articolului 52 din directiva respectivă;
(h)schemele de obligații în materie de eficiență energetică menționate la articolul 7a din Directiva 2012/27/UE [modificată prin propunerea COM(2016) 761];
(i)progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește crearea unei piețe a energiei complete și operaționale;
(j)calitatea reală a combustibililor în diferitele state membre și acoperirea geografică a combustibililor cu un conținut maxim de sulf de 10 mg/kg, pentru a oferi o imagine de ansamblu a datelor referitoare la calitatea combustibililor în diferitele state membre, raportate în temeiul Directivei 98/70/CE;
(k)alte aspecte relevante pentru implementarea uniunii energetice, inclusiv sprijinul public și privat.
CAPITOLUL 6
SISTEMELE NAȚIONALE ȘI ALE UNIUNII PENTRU EMISIILE DE GAZE CU EFECT DE SERĂ ȘI ABSORBȚIILE DE CĂTRE ABSORBANȚI DE GAZE CU EFECT DE SERĂ
Articolul 30
Sistemele de inventariere naționale și ale Uniunii
(1)
Până la 1 ianuarie 2021, statele membre instituie, operează și urmăresc să îmbunătățească în permanență sistemele naționale de inventariere pentru a estima emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră incluse în anexa III partea 2 la prezentul regulament și pentru a asigura actualitatea, transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor lor de gaze cu efect de seră.
(2)
Statele membre se asigură că propriile autorități competente responsabile cu inventarierea au acces la informațiile specificate în anexa X la prezentul regulament, utilizează sistemele de raportare instituite în temeiul articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 517/2014 pentru îmbunătățirea estimării privind gazele fluorurate din inventarele naționale de gaze cu efect de seră și sunt capabile să efectueze controalele anuale privind coerența menționate în anexa III partea 1 literele (i) și (j) la prezentul regulament.
(3)
Se instituie un sistem de inventariere al Uniunii care să asigure actualitatea, transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor naționale cu privire la inventarul de gaze cu efect de seră al Uniunii. Comisia gestionează, întreține și urmărește să îmbunătățească în mod continuu acest sistem, care include crearea unui program de asigurare a calității și de control al calității, stabilirea de obiective de calitate și elaborarea unui plan de asigurare a calității și de control al calității inventarelor, a procedurilor de finalizare a estimărilor privind emisiile pentru a compila inventarul Uniunii în conformitate cu alineatul (5) din prezentul articol și a revizuirilor menționate la articolul 31.
(4)
Comisia efectuează o verificare inițială a exactității datelor preliminare ale inventarelor de gaze cu efect de seră care trebuie transmise de statele membre în temeiul articolului 23 alineatul (2). Comisia transmite statelor membre rezultatele verificării respective în termen de șase săptămâni de la termenul-limită pentru transmiterea informațiilor. Statele membre răspund tuturor întrebărilor pertinente care rezultă în urma verificării inițiale până la data de 15 martie, odată cu transmiterea inventarului final pentru anul X-2.
(5)
În cazul în care un stat membru nu transmite până la data de 15 martie datele complete de inventar necesare pentru compilarea inventarului la nivelul Uniunii, Comisia poate elabora estimări pentru a completa datele prezentate de statul membru în cauză, în consultare și în strânsă cooperare cu acesta. În acest scop, Comisia folosește orientările aplicabile pentru întocmirea inventarelor naționale de gaze cu efect de seră.
(6)
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36 pentru a stabili norme privind conținutul, structura, formatul și procedura de transmitere a informațiilor referitoare la sistemele naționale de inventariere, precum și cerințe privind înființarea, operarea și funcționarea sistemelor de inventariere naționale și ale Uniunii. La elaborarea acestor acte, Comisia ia în considerare toate deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris.
Articolul 31
Revizuirea inventarelor
(1)
În 2027 și 2032, Comisia efectuează o revizuire cuprinzătoare a datelor inventarelor naționale prezentate de către statele membre în temeiul articolului 23 alineatul (3) din prezentul regulament, pentru a monitoriza reducerile sau limitările de către statele membre a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul articolelor 4, 9 și 10 din Regulamentul [ ] [ESR], reducerile emisiilor și sporirea absorbțiilor de către absorbanți în temeiul articolelor 4 și 12 din Regulamentul [ ] [LULUCF], precum orice alte obiective de reducere sau de limitare a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute în legislația Uniunii. Statele membre participă pe deplin la acest proces.
(2)
Revizuirea completă menționată la alineatul (1) cuprinde:
(a)controale pentru a verifica transparența, exactitatea, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al informațiilor prezentate;
(b)controale pentru a identifica situațiile în care datele din inventar nu sunt elaborate în conformitate cu documentația care cuprinde orientările CCONUSC sau cu normele Uniunii;
(c)controale pentru a identifica situațiile în care contabilizarea LULUCF nu este efectuată în conformitate cu documentația care cuprinde orientările CCONUSC sau cu normele Uniunii și
(d)dacă este cazul, calcularea corecțiilor tehnice necesare rezultate, în consultare cu statele membre.
(3)
Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili calendarul și procedura pentru efectuarea revizuirii cuprinzătoare, inclusiv sarcinile stabilite la alineatul (2) din prezentul articol, asigurând totodată consultarea corespunzătoare a statelor membre în ceea ce privește concluziile revizuirilor. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 37 alineatul (3).
(4)
Prin intermediul unui act de punere în aplicare, Comisia determină suma totală a emisiilor pentru anii relevanți, care rezultă din datele privind inventarierea corectate, pentru fiecare stat membru, după finalizarea separării pentru revizuire a datelor privind emisiile relevante pentru articolul 9 din Regulamentul [ ] [ESR] și a datelor privind emisiile menționate în anexa III partea 1 litera (c) la prezentul regulament și, de asemenea, determină suma totală a emisiilor și a absorbțiilor relevante pentru articolul 4 din Regulamentul [ ] [LULUCF].
(5)
Datele pentru fiecare stat membru înregistrate în registrele instituite în temeiul articolului 13 din Regulamentul [ ] [LULUCF] la o lună de la data publicării unui act de punere în aplicare adoptat în temeiul alineatului (4) din prezentul articol se utilizează pentru verificarea conformității cu articolul 4 din Regulamentul [ ] [LULUCF], inclusiv modificările aduse acestor date, care rezultă în urma faptului că statul membru în cauză se folosește de flexibilitățile în temeiul articolului 11 din Regulamentul [ ] [LULUCF].
(6)
Datele pentru fiecare stat membru înregistrate în registrele instituite în temeiul articolului 11 din Regulamentul [ ] [ESR] la o lună de la data verificării conformității cu Regulamentul [ ] [LULUCF] menționate la alineatul (5) din prezentul articol, se utilizează pentru verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul [ ] [ESR] pentru anii 2021 și 2026. Verificarea conformității în temeiul articolului 9 din Regulamentul [ ] [ESR] pentru fiecare dintre anii 2022-2025 și 2027-2030 se efectuează la o dată care cade la o lună de la data verificării conformității pentru anul precedent. Această verificare include modificările aduse datelor respective, care rezultă în urma faptului că statul membru în cauză se folosește de flexibilitățile în temeiul articolelor 5, 6 și 7 din Regulamentul [ ] [ESR].
Articolul 32
Sistemele naționale și de la nivelul Uniunii pentru politici, măsuri și previziuni
(1)
Până la 1 ianuarie 2021, statele membre și Comisia operează și urmăresc să îmbunătățească în permanență sistemele naționale și, respectiv, sistemele de la nivelul Uniunii pentru raportarea cu privire la politici și la măsuri, precum și cu privire la raportarea previziunilor referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră. Aceste sisteme includ dispozițiile instituționale, juridice și procedurale relevante stabilite în cadrul unui stat membru sau al Uniunii pentru evaluarea politicilor și pentru realizarea de previziuni referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră.
(2)
Statele membre și, respectiv, Comisia au ca obiectiv asigurarea actualității, transparenței, exactității, coerenței, comparabilității și caracterului integral al informațiilor raportate cu privire la politici și la măsuri, precum și cu privire la previziunile referitoare la emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră, menționate la articolul 16, inclusiv folosirea și aplicarea datelor, metodelor și modelelor, precum și punerea în aplicare a activităților de asigurare a calității și de control al calității și a analizei de sensibilitate.
(3)
Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili structura, formatul și procedura de transmitere a informațiilor legate de sistemele naționale și de sistemele de la nivelul Uniunii pentru politici, măsuri și previziuni în temeiul alineatelor (1) și (2) din prezentul articol și al articolului 16. Atunci când propune aceste acte, Comisia ia în considerare deciziile relevante adoptate de organismele CCONUSC sau ale Acordului de la Paris, inclusiv cerințele de raportare convenite la nivel internațional, precum și calendarele de monitorizare și de raportare a informațiilor respective. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 37 alineatul (3).
Articolul 33
Crearea și operarea registrelor
(1)
Uniunea și statele membre înființează și mențin registre pentru a contabiliza în mod precis contribuția stabilită la nivel național în temeiul articolului 4 alineatul (13) și rezultatele măsurilor de reducere transferate la nivel internațional în temeiul articolului 6 din Acordul de la Paris.
(2)
Uniunea și statele membre își pot menține registrele într-un sistem consolidat, împreună cu unul sau mai multe alte state membre.
(3)
Datele din registrele menționate la alineatul (1) din prezentul articol sunt puse la dispoziția administratorului central desemnat în temeiul articolului 20 din Directiva 2003/87/CE.
(4)
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36 pentru a înființa registrele menționate la alineatul (1) din prezentul articol și pentru a asigura efectiv, prin intermediul registrelor Uniunii și ale statelor membre, implementarea tehnică necesară a deciziilor relevante ale organismelor CCONUSC sau ale Acordului la Paris, în conformitate cu alineatul (1).
CAPITOLUL 7
COOPERARE ȘI SPRIJIN
Articolul 34
Cooperarea dintre statele membre și Uniune
(1)
Statele membre cooperează și se coordonează pe deplin între ele și cu Uniunea în ceea ce privește obligațiile în temeiul prezentului regulament, în special cu privire la:
(a)procesul de elaborare, de adoptare, de notificare și de evaluare a planurilor energetice și climatice naționale integrate în temeiul articolelor 9-12;
(b)procesul de elaborare, de adoptare, de notificare și de evaluare a rapoartelor energetice și climatice naționale intermediare integrate în temeiul articolului 15 și a raportării anuale în temeiul articolului 23;
(c)procesul legat de recomandările Comisiei și abordarea respectivelor recomandări în temeiul articolului 9 alineatele (2) și (3), al articolului 15 alineatul (5), al articolului 26 alineatul (1) și al articolului 27 alineatele (2) și (3);
(d)compilarea inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și întocmirea raportului Uniunii privind inventarul de gaze cu efect de seră, în temeiul articolului 23 alineatul (3);
(e)elaborarea comunicării naționale a Uniunii în temeiul articolului 12 din CCONUSC și a raportului bienal al Uniunii în temeiul Deciziei 2/CP.17 sau al deciziilor ulterioare relevante adoptate de organismele CCONUSC;
(f)procedurile de revizuire și de conformitate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, în conformitate cu eventualele decizii aplicabile în temeiul CCONUSC, precum și procedura Uniunii de revizuire a inventarelor de gaze cu efect de seră ale statelor membre menționată la articolul 31 din prezentul regulament;
(g)orice modificări în urma procesului de revizuire menționat la articolul 31 sau orice alte modificări ale inventarelor sau ale rapoartelor privind inventarele prezentate sau care urmează să fie prezentate secretariatului CCONUSC;
(h)compilarea inventarului armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii în temeiul articolului 23 alineatul (1) litera (a) și ultimul paragraf.
(2)
Comisia poate oferi sprijin tehnic statelor membre în legătură cu obligațiile în temeiul prezentului regulament, la cererea statului membru.
Articolul 35
Rolul Agenției Europene de Mediu
Agenția Europeană de Mediu asistă Comisia în activitățile acesteia în ceea ce privește dimensiunile „decarbonizare” și „eficiență energetică”, pentru a se conforma articolelor 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 și 34, în conformitate cu programul său de lucru anual. Această asistență include asistența necesară pentru:
(a)compilarea informațiilor raportate de statele membre cu privire la politici și la măsuri, precum și cu privire la previziuni;
(b)efectuarea procedurilor de asigurare a calității și de control al calității în legătură cu informațiile raportate de statele membre cu privire la previziuni, precum și cu privire la politici și la măsuri;
(c)elaborarea de estimări sau completarea estimărilor puse la dispoziția Comisiei Europene pentru datele referitoare la previziunile care nu sunt raportate de statele membre;
(d)compilarea datelor, ori de câte ori sunt disponibile pentru a fi preluate din statisticile europene și adecvate în ceea ce privește actualitatea, necesare pentru raportul privind starea uniunii energetice elaborat de Comisie și transmis Parlamentului European și Consiliului;
(e)difuzarea informațiilor colectate în temeiul prezentului regulament, inclusiv menținerea și actualizarea unei baze de date cu privire la politicile și măsurile de atenuare ale statelor membre și a platformei europene pentru adaptarea la schimbările climatice în ceea ce privește impactul schimbărilor climatice, vulnerabilitățile și adaptarea la schimbările climatice.
(f)efectuarea procedurilor de asigurare a calității și de control al calității în vederea întocmirii inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii;
(g)compilarea inventarului de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii și elaborarea raportului Uniunii privind inventarul de gaze cu efect de seră;
(h)elaborarea de estimări pentru datele care nu sunt raportate în inventarele naționale de gaze cu efect de seră;
(i)efectuarea revizuirii menționate la articolul 31;
(j)compilarea inventarului armonizat de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii.
CAPITOLUL 8
DELEGARE
Articolul 36
Exercitarea delegării
(1)
Comisiei îi este conferită competența de a adopta acte delegate, în condițiile prevăzute la prezentul articol.
(2)
Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 3 alineatul (4), 23 alineatul (5), 27 alineatul (4), 30 alineatul (6) și 33 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani începând de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.
(3)
Delegarea de competențe menționată la articolele 3 alineatul (4), 23 alineatul (5), 27 alineatul (4), 30 alineatul (6) și 33 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.
(4)
Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016.
(5)
De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(6)
Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 3 alineatul (4), 23 alineatul (5), 27 alineatul (4), 30 alineatul (6) și 33 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu ridică obiecții în termen de două luni de la data la care le-a fost notificat actul în cauză sau dacă, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor ridica obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
CAPITOLUL 9
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 37
Comitetul uniunii energetice
(1)
Comisia este asistată de un comitet al uniunii energetice. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 și activează în formațiunile sectoriale respective relevante pentru prezentul regulament.
(2)
Acest comitet înlocuiește comitetul instituit prin articolul 8 din Decizia 93/389/CEE, prin articolul 9 din Decizia 280/2004/CE și prin articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Trimiterile la comitetul instituit în temeiul actelor legislative menționate se interpretează ca trimiteri la comitetul instituit prin prezentul regulament.
(3)
Atunci când se face trimitere la prezentul articol, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 38
Revizuire
Până la 28 februarie 2026 și, ulterior, o dată la cinci ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, la contribuția sa la guvernanța uniunii energetice și la conformitatea dispozițiilor în materie de planificare, de raportare și de monitorizare ale prezentului regulament cu alte acte legislative ale Uniunii sau cu decizii viitoare legate de CCONUSC și de Acordul de la Paris. Comisia poate să formulez propuneri, dacă este cazul.
Articolul 39
Modificări ale Directivei 94/22/CE
Directiva 94/22/CE se modifică după cum urmează:
(1)la articolul 8, alineatul (2) se elimină;
(2)articolul 9 se elimină.
Articolul 40
Modificări aduse Directivei 98/70/CE
Directiva 98/70/CE se modifică după cum urmează:
(1)la articolul 8 alineatul (4), a doua teză se elimină;
(2)la articolul 7a alineatul (1) al treilea paragraf, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:
„volumul total al fiecărui tip de combustibil sau de energie furnizat; și”;
(3)la articolul 7a alineatul (2), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
„Statele membre le impun furnizorilor să reducă, cât mai treptat posibil, emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață, per unitate de energie, în urma combustibililor și a energiei furnizate, cu până la 10 % până la 31 decembrie 2020, în comparație cu standardul de carburant de referință stabilit în anexa II la Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului”.
Articolul 41
Modificare adusă Directivei 2009/31/CE
La articolul 38 din Directiva 2009/31/CE, alineatul (1) se elimină.
Articolul 42
Modificări aduse Regulamentului 663/2009/CE
Regulamentul 663/2009/CE se modifică după cum urmează:
(1)la articolul 27, alineatele (1) și (3) se elimină;
(2)articolul 28 se elimină.
Articolul 43
Modificare adusă Regulamentului (CE) 715/2009/CE
Articolul 29 din Regulamentul (CE) 715/2009/CE se elimină.
Articolul 44
Modificări aduse Directivei 2009/73/CE
Directiva 2009/73/CE se modifică după cum urmează:
(1)articolul 5 se elimină;
(2)articolul 52 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 52
Raportare
Comisia monitorizează și reexaminează punerea în aplicare a prezentei directive și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar general, ca anexă la raportul privind starea uniunii energetice menționat la articolul 29 din Regulamentul [XX/20XX] [prezentul regulament].”
Articolul 45
Modificare adusă Directivei 2009/119/CE a Consiliului
La articolul 6 din Directiva 2009/119/CE a Consiliului, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
„(2) Până la data de 15 martie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei o copie sintetică a registrului stocurilor menționat la alineatul (1), care arată cel puțin cantitățile și natura stocurilor de urgență incluse în registru în ultima zi a anului calendaristic precedent.”
Articolul 46
Modificări aduse Directivei 2010/31/UE
Directiva 2010/31/UE se modifică după cum urmează:
(1)la articolul 2a din Directiva 2010/31/UE [modificată prin propunerea COM(2016)765], se adaugă următorul alineat (4):
„(4) Strategia pe termen lung menționată la alineatul (1) se transmite Comisiei, în cadrul planului energetic și climatic național integrat, în temeiul articolului 3 din Regulamentul [XX/20XX] [prezentul regulament].”;
(2)la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf, teza „Raportul poate fi inclus în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE” se elimină;
(3)la articolul 9 alineatul (5), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
„În cadrul raportului privind starea uniunii energetice menționat la articolul 29 din Regulamentul [XX/20XX] [prezentul regulament], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare doi ani, un raport cu privire la progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește sporirea numărului de clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero. Pe baza acestor informații raportate, Comisia elaborează un plan de acțiune și, dacă este necesar, propune recomandări și măsuri în temeiul articolelor 27 și 28 din Regulamentul [XX/20XX] [prezentul regulament] pentru a spori numărul acestor clădiri și a încuraja bunele practici în ceea ce privește transformarea rentabilă a clădirilor existente în clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero”;
(4)la articolul 10, alineatele (2) și (3) se elimină.
Articolul 47
Modificări aduse Directivei 2012/27/UE
Directiva 2012/27/UE se modifică după cum urmează:
(1)la articolul 4, ultimul alineat se elimină;
(2)la articolul 18 alineatul (1), litera (e) se elimină;
(3)la articolul 24, alineatele (1)-(4) și (11) se elimină;
(4)anexa XIV se elimină.
Articolul 48
Modificare adusă Directivei 2013/30/UE
La articolul 25 din Directiva 2013/30/UE, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1) Statele membre raportează anual Comisiei, în cadrul raportării anuale în temeiul articolului 23 din Regulamentul [XX/20XX] [prezentul regulament], informațiile specificate în anexa IX punctul 3.”.
Articolul 49
Modificări aduse Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului
Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului se modifică după cum urmează:
(1)în anexa I partea 2, punctele 2, 3, 4 și 7 se elimină;
(2)anexa III se modifică după cum urmează:
(a)punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
(b)„1. Statele membre trebuie să raporteze datele enumerate la punctul 3. Datele respective trebuie să fie raportate pentru toți combustibilii și pentru toate formele de energie introduse pe piață în fiecare stat membru. În cazul în care se amestecă mai mulți biocombustibili cu combustibili fosili, trebuie să fie furnizate datele pentru fiecare biocombustibil.”;
(c)la punctul 3, punctele (e) și (f) se elimină;
(3)anexa IV se modifică după cum urmează:
(a)următoarele modele pentru raportarea informațiilor privind coerența datelor raportate se elimină:
- Origine — Furnizori unici
- Origine — Furnizori comuni
- Locul de achiziție
(b)în notele privind formatul, punctele 8 și 9 se elimină.
Articolul 50
Abrogare
Regulamentul (UE) 525/2013 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021, sub rezerva dispozițiilor tranzitorii prevăzute la articolul 51. Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XI.
Articolul 51
Dispoziții tranzitorii
Prin derogare de la articolul 50 din prezentul regulament, articolul 7 și articolul 17 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare rapoartelor care conțin datele necesare în temeiul respectivelor articole pentru anii 2018, 2019 și 2020.
Articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare revizuirii datelor inventarelor de GES pentru anii 2018, 2019 și 2020.
Articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se aplică în continuare transmiterii raportului necesar în temeiul articolului respectiv.
Articolul 52
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolele 33, 46 alineatele (2)-(4) și 47 alineatele (3) și (4) se aplică de la 1 ianuarie 2021.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European
Pentru Consiliu
Președintele
Președintele
FIȘE FINANCIARE LEGISLATIVE
Serviciile Comisiei
1.CADRUL PROPUNERII /INIȚIATIVEI
1.1.Denumirea propunerii/inițiativei
1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
1.3.Tipul propunerii/inițiativei
1.4.Obiectiv(e)
1.5.Motivele propunerii/inițiativei
1.6.Durata și impactul financiar
1.7.Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)
2.MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare
2.2.Sistemul de gestiune și de control
2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor operaționale
3.2.3.Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
3.2.4.Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual
3.2.5.Contribuția terților
3.3.Impactul estimat asupra veniturilor
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.CADRUL PROPUNERII /INIȚIATIVEI
1.1.Denumirea propunerii/inițiativei
REGULAMENTUL (UE) AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind guvernanța uniunii energetice
1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
32: Energie
34: Politici climatice
1.3.Tipul propunerii/inițiativei
☑ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă
◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare
◻ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente
◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă
1.4.Obiectiv(e)
1.4.1.Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Propunerea de regulament urmărește să asigure o punere în aplicare coordonată și coerentă a strategiei pentru uniunea energetică la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale sale, precum și realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice printr-o combinație de măsuri naționale și la nivelul UE pe baza unor obligații de planificare, de raportare și de monitorizare raționalizate și a unui proces de guvernanță funcțional între Comisie și statele membre.
Înființarea unei uniuni energetice face parte din cele zece priorități politice ale Comisiei, iar prezenta propunere este un element important al cadrului strategic pentru uniunea energetică.
Propunerea este elaborată în comun de DG Energie și DG Politici Climatice.
1.4.2.Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Obiectivul specific nr.
Pentru DG Energie: obiectivul specific 6: punerea în aplicare și monitorizarea strategiei globale pentru uniunea energetică.
Pentru DG Politici Climatice: obiectivul specific 6: punerea în aplicare a strategiei pentru uniunea energetică în vederea instituirii unui mecanism consolidat de guvernanță în domeniile climei și energiei, inclusiv prin raționalizarea raportării și a planificării după 2020 (coordonare cu DG ENER).
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Cheltuielile DG Energie se efectuează prin activitatea ABB 32.02 Surse convenționale și regenerabile de energie (sau ABB1: Surse convenționale și regenerabile de energie).
În planul de gestiune pe 2016 și în conformitate cu noua structură de obiective specifice aferentă uniunii energetice, ABB 1 contribuie la toate cele 6 obiective specifice, inclusiv la aspectele de competitivitate ale obiectivului specific 5.
Pentru DG CLIMA, se înscrie în activitatea ABB 34 02 – „Politici climatice la nivelul Uniunii și la nivel internațional”.
1.4.3.Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate
A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/ grupurilor vizate.
Planurile energetice și climatice naționale integrate și rapoartele intermediare aferente ar trebui să reducă la minimum sarcina administrativă pentru statele membre și pentru Comisie, îmbunătățind în același timp calitatea și transparența informațiilor, asigurând o implementare și o monitorizare la timp a obiectivelor uniunii energetice și dezvoltând interconexiunile și sinergiile dintre domeniul energiei și cel al climei.
Raționalizarea obligațiilor de planificare și de raportare existente ale statelor membre și a obligațiilor de monitorizare ale Comisiei ar îmbunătăți situația tuturor părților interesate, în conformitate cu principiile unei mai bune reglementări: eficacitate, eficiență, valoare adăugată a UE, relevanță și coerență.
Mai mult, prezenta propunere va preciza conținutul și periodicitatea adecvată a planurilor naționale, a rapoartelor intermediare și a monitorizării integrate de către Comisie, precum și procesul de guvernanță aferent dintre statele membre și Comisie, inclusiv coordonarea regională. Ea vizează sincronizarea cu ciclurile de revizuire la 5 ani ale Acordului de la Paris privind schimbările climatice.
1.4.4.Indicatori de rezultat și de impact
A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.
Punerea în aplicare a propunerii ar trebui să asigure transparența informațiilor cu privire la progresele înregistrate în mod colectiv de statele membre și de UE în direcția realizării obiectivelor uniunii energetice pentru 2030 și mai departe și să ofere un cadru de guvernanță adecvat punerii în aplicare a strategiei pentru uniunea energetică.
Indicatorul pentru punerea în aplicare a propunerii este: numărul statelor membre care furnizează planuri integrate în timp util (astfel cum se specifică în regulament).
1.5.Motivele propunerii/inițiativei
1.5.1.Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lung
Statele membre vor trebui să transmită mai puține planuri și rapoarte naționale impuse de diferitele instrumente juridice sectoriale; în schimb, ele ar trebui să transmită planuri și rapoarte integrate către Comisie, la intervale regulate. Pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia ar trebui să elaboreze rapoartele de monitorizare necesare.
1.5.2.Valoarea adăugată a implicării UE
În primul rând, având în vedere faptul că mai multe elemente ale strategiei pentru uniunea energetică vizează obiective stabilite la nivelul UE, acțiunea la nivelul UE este necesară pentru a se asigura atingerea acestor obiective, precum și coerența politicilor climatice și energetice în cadrul UE și la nivelul tuturor statelor sale membre, menținând în același timp flexibilitatea statelor membre.
Mai mult, majoritatea provocărilor energetice cu care se confruntă Uniunea nu pot fi depășite prin acțiuni la nivel național necoordonate. Același lucru este valabil și în cazul schimbărilor climatice, care, prin natura lor, reprezintă o problemă transfrontalieră și nu pot fi soluționate doar printr-o acțiune la nivel național sau local. Prin urmare, este necesară o coordonare a politicilor climatice atât la nivel european, cât și la nivel global. În consecință, acțiunea UE este justificată pentru a monitoriza stadiul implementării politicilor energetice și climatice în întreaga UE în conformitate cu obiectivele uniunii energetice, precum și funcționarea pieței interne a energiei.
În al doilea rând, dată fiind relevanța transfrontalieră a fiecărei dimensiuni a uniunii energetice, acțiunea UE este necesară pentru a promova în continuare o cooperare sporită între statele membre. Niciuna dintre dimensiunile uniunii energetice nu ar putea fi pusă în aplicare în mod eficace în absența unui proces de guvernanță a UE între statele membre și Comisie, care urmează să asigure, de asemenea, o abordare mai regională a politicii energetice și climatice. De asemenea, este necesar să se creeze cadrul propice pentru a se asigura faptul că UE este pregătită să participe pe deplin la procesele de revizuire în temeiul Acordului de la Paris, asigurându-se un nivel de sincronizare și sinergii maxime.
În al treilea rând, acțiunea UE este justificată pentru obiectivul inițiativei de a raționaliza obligațiile de planificare, de raportare și de monitorizare existente, întrucât legislația existentă a UE din acquis-ul energetic, precum și Regulamentul privind mecanismul de monitorizare, pot fi modificate doar prin intermediul unor propuneri legislative, pentru a reduce sarcina administrativă pentru statele membre și Comisie și pentru a consolida coerența planificării și raportării, precum și pentru a asigura comparabilitatea planurilor naționale și a rapoartelor intermediare.
1.5.3.Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare
Cele mai multe dintre obligațiile actuale de planificare, de raportare și de monitorizare oferă beneficii sub forma informațiilor utile cu privire la un anumit domeniu de politică și sprijină punerea în aplicare a obiectivelor de politică specifice stabilite în legislația sectorială. Obligațiile de raportare actuale ale Comisiei asigură faptul că aceasta informează Parlamentul European, Consiliul și publicul larg cu privire la rezultatele obținute de legislația UE și la progresele înregistrate de UE și de statele sale membre în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul angajamentelor internaționale asumate în cadrul CCONUSC.
Cu toate acestea, cadrul existent nu este adecvat pentru obiectivele privind energia și clima pentru 2030 și nici pentru obiectivele uniunii energetice, deoarece nu asigură coerența politică între obligațiile din domeniul energiei și nici consecvența între domeniul energiei și cel al climei. Mai mult, unele dintre planurile și rapoartele actuale sunt considerate a avea costuri administrative ridicate.
1.5.4.Compatibilitatea și posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare
Propunerea este consecventă cu revizuirea Directivei 2009/28/CE (Directiva privind energia din surse regenerabile), a Directivei 2010/31/UE (Directiva privind performanța energetică a clădirilor) și a Directivei 2012/27/UE (Directiva privind eficiența energetică), precum și cu inițiativa privind organizarea pieței.
De asemenea, este consecventă cu Decizia 406/2009/CE (Decizia privind partajarea eforturilor – valabilă din 2013 până în 2020), cu succesorul său propus pentru perioada 2021-2030, COM(2016) 482 final - 2016/0231 (COD) [Propunere de regulament privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice], precum și cu propunerea LULUCF, COM(2016) 479 final - 2016/0230 (COD) [Propunere de regulament cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice]. Aceste inițiative vizează instituirea unui cadru legislativ sectorial după 2020, în vreme ce prezenta propunere stabilește cadrul general de guvernanță pentru atingerea obiectivelor uniunii energetice.
De asemenea, propunerea este compatibilă cu Directiva 2009/31/CE privind stocarea geologică a dioxidului de carbon.
1.6.Durata și impactul financiar
◻ Propunere/inițiativă pe durată determinată
–◻
Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până în [ZZ/LL]AAAA
–◻
Impact financiar din AAAA până în AAAA
☑ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată
–punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate începând din 2018, pe durată nedeterminată,
–urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.
1.7.Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)
☑ Gestiune directă asigurată de către Comisie
–☑ prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului din delegațiile Uniunii;
–◻
prin intermediul agențiilor executive;
◻ Gestiune partajată cu statele membre
x Gestiune indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție bugetară:
–◻ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat acestea;
–◻ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza);
–◻ BEI și Fondului european de investiții;
–x organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul financiar;
–◻ organismelor de drept public;
–◻ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția să prezinte garanții financiare adecvate;
–◻ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care prezintă garanții financiare adecvate;
–◻ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în cadrul PESC, în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant.
–Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.
Observații
Pentru punerea în aplicare a cerințelor prezentului regulament, va fi necesară participarea JRC și a AEM.
2.MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare
A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.
Regulamentul stabilește periodicitatea și condițiile planificării, raportării și monitorizării de către statele membre și de către Comisie. Pentru sarcinile de monitorizare ale Comisiei, ar fi necesar sprijinul tehnic extern al unui contractant. De asemenea, se preconizează înființarea unui nou instrument de comunicare, care va include o platformă online și un site web public pentru schimbul de informații și de bune practici și pentru diseminarea acestora în rândul publicului larg.
2.2.Sistemul de gestiune și de control
2.2.1.Riscul (riscurile) identificat(e)
Există posibilitatea ca statele membre să întârzie în ceea ce privește obligațiile lor de planificare și de raportare. Și din acest motiv, se va crea o bază de date online. De asemenea, calitatea și integralitatea datelor pot fi expuse unor riscuri importante, îndeosebi la începutul procesului.
Riscurile legate de funcționarea platformei online se referă, în principal, la problemele legate de tehnologia informației, cum ar fi eventuale defecțiuni ale sistemului și aspecte legate de confidențialitate.
2.2.2.Informații privind sistemul de control intern instituit
Metodele de control preconizate sunt prevăzute în Regulamentul financiar și în normele de aplicare.
2.2.3.Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de eroare
2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor
A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Nu au fost avute în vedere măsuri specifice pe lângă aplicarea Regulamentului financiar.
3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
Linii bugetare existente
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
Rubrica din cadrul financiar multianual
|
Linia bugetară
|
Tipul
cheltuielilor
|
Contribuție
|
|
Număr
[…][Rubrica………………………...……….]
|
Dif./Nedif..
|
Țări AELS
|
Țări candidate
|
Țări terțe
|
În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
|
5 Administrație
|
32 01 01
Cheltuieli cu funcționarii și agenții temporari din domeniul de politică „Energie”
|
Nedif.
|
NU
|
NU
|
NU
|
NU
|
5 Administrație
|
32 01 02
Personal extern și alte cheltuieli de gestiune în sprijinul domeniului de politică „Energie”
|
Nedif.
|
NU
|
NU
|
NU
|
NU
|
5 Administrație
|
34 01 01
Cheltuieli cu funcționarii și agenții temporari din domeniul de politică „Politici climatice”
|
Nedif.
|
NU
|
NU
|
NU
|
NU
|
5 Administrație
|
34 01 02
Personal extern și alte cheltuieli de gestiune în sprijinul domeniului de politică „Politici climatice”
|
Nedif.
|
NU
|
NU
|
NU
|
NU
|
1A
|
32 02 02
Activități de sprijinire a politicii energetice europene și a pieței interne a energiei
|
Dif.
|
NU
|
NU
|
NU
|
NU
|
2
|
34 02 01
Reducerea emisiilor de GES (atenuare)
|
Dif.
|
NU
|
NU
|
NU
|
NU
|
|
|
|
|
|
|
|
Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
Rubrica din cadrul financiar multianual
|
Linia bugetară
|
Tipul
cheltuielilor
|
Contribuție
|
|
Număr
[Rubrica………………………...……….]
|
Dif./Nedif.
|
Țări AELS
|
Țări candidate
|
Țări terțe
|
În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
|
|
[…][XX.YY.YY.YY]
|
|
DA/NU
|
DA/NU
|
DA/NU
|
DA/NU
|
3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
Cheltuielile estimate menționate în prezenta secțiune vor fi asigurate integral în cadrul actualului pachet financiar programat pentru liniile bugetare în cauză până în 2020.
Milioane EUR (cu trei zecimale)
Rubrica din cadrul financiar
multianual
|
Numărul 1A
|
Rubrica 1A - Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă
|
DG: <ENER>
|
|
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
TOTAL 2018+2019+2020
|
•Credite operaționale
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Numărul liniei bugetare
|
Angajamente
|
(1)
|
0
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
(2)
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Numărul liniei bugetare
|
|
(3)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite
pentru DG <ENER>
|
Angajamente
|
=1+1a +3
|
0
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
=2+2a
+3
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
•TOTAL credite operaționale
|
Angajamente
|
(4)
|
0
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
(5)
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
•TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe
|
(6)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite
în cadrul RUBRICII <1A.>
din cadrul financiar multianual
|
Angajamente
|
=4+ 6
|
0
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
=5+ 6
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
milioane EUR (cu trei zecimale)
Rubrica din cadrul financiar
multianual
|
2
|
Creștere durabilă: resurse naturale
|
DG: < CLIMA>
|
|
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
|
|
TOTAL
2018+2019+2020
|
•Credite operaționale
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Linia bugetară 34 02 01
|
Angajamente
|
(1a)
|
0
|
0,500
|
0 500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
(2 a)
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite
pentru DG <CLIMA>
|
Angajamente
|
=1a +1b
|
0
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
=2a+ 2b
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
•TOTAL credite operaționale
|
Angajamente
|
(4 a)
|
0
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
(5 a)
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
•TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe
|
(6 a)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite
în cadrul RUBRICII <2>
din cadrul financiar multianual
|
Angajamente
|
|
0
|
0,500
|
0500
|
|
|
|
|
1,000
|
|
Plăți
|
|
0
|
0,150
|
0,350
|
|
|
|
|
0,500
|
În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai multe rubrici:
•TOTAL credite operaționale
|
Angajamente
|
(4)
|
0
|
1,000
|
1,000
|
|
|
|
|
2,000
|
|
Plăți
|
(5)
|
0
|
0,300
|
0,700
|
|
|
|
|
1,000
|
•TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe
|
(6)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite
în cadrul RUBRICILOR 1-4
din cadrul financiar multianual
(Suma de referință)
|
Angajamente
|
=4+ 6
|
0
|
1,000
|
1,000
|
|
|
|
|
2,000
|
|
Plăți
|
=5+ 6
|
0
|
0,300
|
0,700
|
|
|
|
|
1,000
|
Rubrica din cadrul financiar
multianual
|
5
|
„Cheltuieli administrative”
|
milioane EUR (cu trei zecimale)
|
|
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
|
|
TOTAL
2018+2019+2020
|
DG: <ENER, CLIMA>
|
• Resurse umane
|
2,356
|
2,356
|
2,356
|
|
|
|
|
7,068
|
• Alte cheltuieli administrative
|
0,280
|
0,280
|
0,280
|
|
|
|
|
0,840
|
TOTAL DG <ENER, CLIMA>
|
Credite
|
2,636
|
2,636
|
2,636
|
|
|
|
|
7,908
|
TOTAL credite
în cadrul RUBRICII 5
din cadrul financiar multianual
|
(Total angajamente = Total plăți)
|
2,636
|
2,636
|
2,636
|
|
|
|
|
7,908
|
milioane EUR (cu trei zecimale)
|
|
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
|
|
TOTAL
2018+2019+2020)
|
TOTAL credite
în cadrul RUBRICILOR 1-5
din cadrul financiar multianual
|
Angajamente
|
2,636
|
3,636
|
3,636
|
|
|
|
|
9,908
|
|
Plăți
|
2,636
|
2,936
|
3,336
|
|
|
|
|
8,908
|
3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor operaționale
–◻
Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale
–☑
Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale)
A se indica obiectivele și realizările
⇩
|
|
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
TOTAL
2018+2019+2020
|
|
REALIZĂRI
|
|
Tip
|
Costuri medii
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr. total
|
Costuri totale
|
OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Asistență tehnică pentru monitorizarea de către Comisie a progreselor statelor membre
|
|
|
|
0
|
|
0,250
|
|
0,440
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0,690
|
- Crearea și operarea bazelor de date
|
|
|
|
0
|
|
0,250
|
|
0,060
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0,310
|
- Contract de servicii în sprijinul monitorizării CLIMA
|
SER
|
|
|
|
1
|
0,500
|
1
|
0,500
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1,000
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1
|
|
0
|
|
1,000
|
|
1,000
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2,000
|
OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 2 ...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Realizare
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
COSTURI TOTALE
|
|
0
|
|
1,000
|
|
1,000
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2,000
|
3.2.3.Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.Sinteză
–◻
Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter administrativ
–☑
Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu trei zecimale)
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
TOTAL
2018+2019+2020
|
RUBRICA 5
din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Resurse umane
|
1,686+ 0,670
|
1,686+
0,670
|
1,686+
0,670
|
|
|
|
|
7,068
|
Alte cheltuieli administrative
|
0 280
|
0 280
|
0,280
|
|
|
|
|
0,840
|
Subtotal RUBRICA 5
din cadrul financiar multianual
|
2,636
|
2,636
|
2,636
|
|
|
|
|
7,908
|
În afara RUBRICII 5
din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Alte cheltuieli
cu caracter administrativ
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Subtotal
în afara RUBRICII 5
din cadrul financiar multianual
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL
|
2,636
|
2,636
|
2,636
|
|
|
|
|
7,908
|
Necesarul de credite în materie de resurse umane și alte cheltuieli cu caracter administrativ va fi acoperit de creditele DG-ului care sunt deja alocate pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.
3.2.3.2.Necesarul de resurse umane estimat
–◻
Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane.
–☑
Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Estimări în echivalent normă întreagă
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
•Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)
|
|
|
XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei)
|
12+5
|
12+5
|
12+5
|
|
|
XX 01 01 02 (în delegații)
|
|
|
|
|
|
XX 01 05 01 (cercetare indirectă)
|
|
|
|
|
|
10 01 05 01 (cercetare directă)
|
|
|
|
|
|
• Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)
|
XX 01 02 01 (AC, END, INT din „pachetul global”)
|
1
|
1
|
1
|
|
|
XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații)
|
|
|
|
|
|
XX 01 04 yy
|
- la sediu
|
|
|
|
|
|
|
- în delegații
|
|
|
|
|
|
XX 01 05 02 (AC, END, INT - cercetare indirectă)
|
|
|
|
|
|
10 01 05 02 (AC, END, INT - cercetare directă)
|
|
|
|
|
|
TOTAL
|
18
|
18
|
18
|
|
|
32 este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză (DG ENER)
34 este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză (DG CLIMA)
Necesarul de resurse umane va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.
Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:
Funcționari și personal temporar
|
12 (ENER) + 5 (CLIMA)
|
Personal extern
|
1 (ENER)
|
3.2.4.Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual
–☑
Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.
–◻
Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară, precizând liniile bugetare în cauză și sumele aferente.
–◻
Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual.
A se explica de ce anume este nevoie, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.
3.2.5.Contribuția terților
–Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților.
–Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu trei zecimale)
|
Anul
N
|
Anul
N+1
|
Anul
N+2
|
Anul
N+3
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
Total
|
A se preciza organismul care asigură cofinanțarea
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite cofinanțate
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Impactul estimat asupra veniturilor
–☑
Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.
–◻
Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–◻
asupra resurselor proprii
–◻
asupra veniturilor diverse
milioane EUR (cu trei zecimale)
Linia bugetară pentru venituri:
|
Credite disponibile pentru exercițiul financiar în curs
|
Impactul propunerii/inițiativei
|
|
|
Anul
N
|
Anul
N+1
|
Anul
N+2
|
Anul
N+3
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
Articolul ………….
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pentru veniturile diverse „alocate”, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).
A se preciza metoda de calcul al impactului asupra veniturilor.
Fișa financiară legislativă – „Agenții”
Agenția Europeană de Mediu
1.CADRUL PROPUNERII /INIȚIATIVEI
1.1.Denumirea propunerii/inițiativei
1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
1.3.Tipul propunerii/inițiativei
1.4.Obiectiv(e)
1.5.Motivele propunerii/inițiativei
1.6.Durata și impactul financiar
1.7.Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)
2.MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare
2.2.Sistemul de gestiune și de control
2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor [organismului]
3.2.3.Impactul estimat asupra resurselor umane ale [organismului]
3.2.4.Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual
3.2.5.Contribuția terților
3.3.Impactul estimat asupra veniturilor
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.CADRUL PROPUNERII /INIȚIATIVEI
1.1.Denumirea propunerii/inițiativei
REGULAMENTUL (UE) AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind guvernanța uniunii energetice
1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
32: Energie
34: Politici climatice
1.3.Tipul propunerii/inițiativei
☑ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă
◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare
◻ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente
◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă
1.4.Obiectiv(e)
1.4.1.Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Propunerea de regulament urmărește să asigure o punere în aplicare coordonată și coerentă a strategiei pentru uniunea energetică la nivelul tuturor celor cinci dimensiuni ale sale, precum și realizarea colectivă a obiectivelor uniunii energetice printr-o combinație de măsuri naționale și la nivelul UE pe baza unor obligații de planificare, de raportare și de monitorizare raționalizate și a unui proces de guvernanță funcțional între Comisie și statele membre.
Înființarea unei uniuni energetice face parte din cele zece priorități politice ale Comisiei, iar prezenta propunere este un element important al cadrului strategic pentru uniunea energetică.
Propunerea este elaborată în comun de DG Energie și DG Politici Climatice.
1.4.2.Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Obiectivul specific nr.
Pentru DG Energie: obiectivul specific 6: punerea în aplicare și monitorizarea strategiei globale pentru uniunea energetică.
Pentru DG Politici Climatice: pentru DG Politici Climatice: obiectivul specific 6: punerea în aplicare a strategiei pentru uniunea energetică în vederea instituirii unui mecanism consolidat de guvernanță în domeniile climei și energiei, inclusiv prin raționalizarea raportării și a planificării după 2020 (coordonare cu DG ENER).
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Cheltuielile DG Energie se efectuează prin activitatea ABB 32.02 Surse convenționale și regenerabile de energie (sau ABB1: Surse convenționale și regenerabile de energie).
În planul de gestiune pe 2016 și în conformitate cu noua structură de obiective specifice aferentă uniunii energetice, ABB 1 contribuie la toate cele 6 obiective specifice, inclusiv la aspectele de competitivitate ale obiectivului specific 5.
Pentru DG CLIMA, se înscrie în activitatea ABB 34 02 – „Politici climatice la nivelul Uniunii și la nivel internațional”.
De asemenea, propunerea vizează domeniul strategic 1.3 al programului de lucru multianual al Agenției Europene de Mediu: „Furnizarea de informații pentru punerea în aplicare a politicilor privind atenuarea schimbărilor climatice și energia”, precum și domeniul strategic 3.2 „Dezvoltarea sistemelor tehnice”.
1.4.3.Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate
A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/ grupurilor vizate.
Planurile energetice și climatice naționale integrate și rapoartele intermediare aferente ar trebui să reducă la minimum sarcina administrativă pentru statele membre și pentru Comisie, îmbunătățind în același timp calitatea și transparența informațiilor, asigurând o implementare și o monitorizare la timp a obiectivelor uniunii energetice și dezvoltând interconexiunile și sinergiile dintre domeniul energiei și cel al climei.
Raționalizarea obligațiilor de planificare și de raportare existente ale statelor membre și a obligațiilor de monitorizare ale Comisiei ar îmbunătăți situația tuturor părților interesate, în conformitate cu principiile unei mai bune reglementări: eficacitate, eficiență, valoare adăugată a UE, relevanță și coerență.
Mai mult, prezenta propunere va preciza conținutul și periodicitatea adecvată a planurilor naționale, a rapoartelor intermediare și a monitorizării integrate de către Comisie, precum și procesul de guvernanță aferent dintre statele membre și Comisie, inclusiv coordonarea regională. Ea vizează sincronizarea cu ciclurile de revizuire la 5 ani ale Acordului de la Paris privind schimbările climatice.
1.4.4.Indicatori de rezultat și de impact
A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.
Punerea în aplicare a propunerii ar trebui să asigure transparența informațiilor cu privire la progresele înregistrate în mod colectiv de statele membre și de UE în direcția realizării obiectivelor uniunii energetice pentru 2030 și mai departe și să ofere un cadru de guvernanță adecvat punerii în aplicare a strategiei pentru uniunea energetică.
Indicatorul pentru punerea în aplicare a propunerii este: numărul statelor membre care furnizează planuri integrate, rapoarte intermediare bianuale și rapoarte anuale în timp util (astfel cum se specifică în regulament).
1.5.Motivele propunerii/inițiativei
1.5.1.Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lung
Statele membre vor trebui să transmită mai puține planuri și rapoarte naționale impuse de diferitele instrumente juridice sectoriale; în schimb, ele ar trebui să transmită planuri și rapoarte integrate către Comisie, la intervale regulate. Pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia ar trebui să elaboreze rapoartele de monitorizare necesare.
1.5.2.Valoarea adăugată a implicării UE
În primul rând, având în vedere faptul că mai multe elemente ale strategiei pentru uniunea energetică vizează obiective stabilite la nivelul UE, acțiunea la nivelul UE este necesară pentru a se asigura atingerea acestor obiective, precum și coerența politicilor climatice și energetice în cadrul UE și la nivelul tuturor statelor sale membre, menținând în același timp flexibilitatea statelor membre.
Mai mult, majoritatea provocărilor energetice cu care se confruntă Uniunea nu pot fi depășite prin acțiuni la nivel național necoordonate. Același lucru este valabil și în cazul schimbărilor climatice, care, prin natura lor, reprezintă o problemă transfrontalieră și nu pot fi soluționate doar printr-o acțiune la nivel național sau local. Prin urmare, este necesară o coordonare a politicilor climatice atât la nivel european, cât și la nivel global. În consecință, acțiunea UE este justificată pentru a monitoriza stadiul implementării politicilor energetice și climatice în întreaga UE în conformitate cu obiectivele uniunii energetice, precum și funcționarea pieței interne a energiei.
În al doilea rând, dată fiind relevanța transfrontalieră a fiecărei dimensiuni a uniunii energetice, acțiunea UE este necesară pentru a promova în continuare o cooperare sporită între statele membre. Niciuna dintre dimensiunile uniunii energetice nu ar putea fi pusă în aplicare în mod eficace în absența unui proces de guvernanță a UE între statele membre și Comisie, care urmează să asigure, de asemenea, o abordare mai regională a politicii energetice și climatice. De asemenea, este necesar să se creeze cadrul propice pentru a se asigura faptul că UE este pregătită să participe pe deplin la procesele de revizuire în temeiul Acordului de la Paris, asigurându-se un nivel de sincronizare și sinergii maxime.
În al treilea rând, acțiunea UE este justificată pentru obiectivul inițiativei de a raționaliza obligațiile de planificare, de raportare și de monitorizare existente, întrucât legislația existentă a UE din acquis-ul energetic, precum și Regulamentul privind mecanismul de monitorizare, pot fi modificate doar prin intermediul unor propuneri legislative, pentru a reduce sarcina administrativă pentru statele membre și Comisie și pentru a consolida coerența planificării și raportării, precum și pentru a asigura comparabilitatea planurilor naționale și a rapoartelor intermediare.
1.5.3.Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare
Cele mai multe dintre obligațiile actuale de planificare, de raportare și de monitorizare oferă beneficii sub forma informațiilor utile cu privire la un anumit domeniu de politică și sprijină punerea în aplicare a obiectivelor de politică specifice stabilite în legislația sectorială. Obligațiile de raportare actuale ale Comisiei asigură faptul că aceasta informează Parlamentul European, Consiliul și publicul larg cu privire la rezultatele obținute de legislația UE și la progresele înregistrate de UE și de statele sale membre în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul angajamentelor internaționale asumate în cadrul CCONUSC.
Cu toate acestea, cadrul existent nu este adecvat pentru obiectivele privind energia și clima pentru 2030 și nici pentru obiectivele uniunii energetice, deoarece nu asigură coerența politică între obligațiile din domeniul energiei și nici consecvența între domeniul energiei și cel al climei. Mai mult, unele dintre planurile și rapoartele actuale sunt considerate a avea costuri administrative ridicate.
1.5.4.Compatibilitatea și posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare
Propunerea este consecventă cu revizuirea Directivei 2009/28/CE (Directiva privind energia din surse regenerabile), a Directivei 2010/31/UE (Directiva privind performanța energetică a clădirilor) și a Directivei 2012/27/UE (Directiva privind eficiența energetică), precum și cu inițiativa privind organizarea pieței.
De asemenea, este consecventă cu Decizia 406/2009/CE (Decizia privind partajarea eforturilor – valabilă din 2013 până în 2020), cu succesorul său propus pentru perioada 2021-2030, COM(2016) 482 final - 2016/0231 (COD) [Propunere de regulament privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice], precum și cu propunerea LULUCF, COM(2016) 479 final - 2016/0230 (COD) [Propunere de regulament cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice]. Aceste inițiative vizează instituirea unui cadru legislativ sectorial după 2020, în vreme ce prezenta propunere stabilește cadrul general de guvernanță pentru atingerea obiectivelor uniunii energetice.
De asemenea, propunerea este compatibilă cu Directiva 2009/31/CE privind stocarea geologică a dioxidului de carbon.
1.6.Durata și impactul financiar
◻ Propunere/inițiativă pe durată determinată
–◻
Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până în [ZZ/LL]AAAA
–◻
Impact financiar din AAAA până în AAAA
☑ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată
–punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate începând din 2018, pe durată nedeterminată,
–urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.
1.7.Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)
☑ Gestiune directă asigurată de către Comisie
–☑ prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului din delegațiile Uniunii;
–
prin intermediul agențiilor executive;
◻ Gestiune partajată cu statele membre
x Gestiune indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție bugetară:
–◻ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat acestea;
–◻ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza);
–◻ BEI și Fondului european de investiții;
–x organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul financiar;
–◻ organismelor de drept public;
–◻ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția să prezinte garanții financiare adecvate;
–◻ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care prezintă garanții financiare adecvate;
–◻ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în cadrul PESC, în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant.
–Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.
Observații
Pentru punerea în aplicare a cerințelor prezentului regulament, va fi necesară participarea AEM.
2.MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare
A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.
Regulamentul stabilește periodicitatea și condițiile planificării, raportării și monitorizării de către statele membre și de către Comisie. Pentru sarcinile de monitorizare ale Comisiei, ar fi necesar sprijinul tehnic extern al unui contractant. De asemenea, se preconizează înființarea unui nou instrument de comunicare, care va include o platformă online și un site web public pentru schimbul de informații și de bune practici și pentru diseminarea acestora în rândul publicului larg.
2.2.Sistemul de gestiune și de control
2.2.1.Riscul (riscurile) identificat(e)
Există posibilitatea ca statele membre să întârzie în ceea ce privește obligațiile lor de planificare și de raportare. Și din acest motiv, se va crea o bază de date online.
Riscurile legate de funcționarea platformei online se referă, în principal, la problemele legate de tehnologia informației, cum ar fi eventuale defecțiuni ale sistemului și aspecte legate de confidențialitate.
2.2.2.Informații privind sistemul de control intern instituit
Metodele de control preconizate sunt prevăzute în Regulamentul financiar și în normele de aplicare.
2.2.3.Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de eroare
2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor
A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Nu au fost avute în vedere măsuri specifice pe lângă aplicarea Regulamentului financiar.
3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
Linii bugetare existente
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
Rubrica din cadrul financiar multianual
|
Linia bugetară
|
Tipul
cheltuielilor
|
Contribuție
|
|
Număr
[Rubrica………………………...……….]
|
Dif./Nedif..
|
Țări AELS
|
Țări candidate
|
Țări terțe
|
În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
|
[2]
|
[34 02 01: Reducerea emisiilor de GES (atenuare)
|
Dif.
|
NU
|
NU
|
NU
|
NU
|
|
[07 02 06: Agenția Europeană de Mediu…]
|
Nedif.
|
DA
|
DA
|
DA
|
NU
|
Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
Rubrica din cadrul financiar multianual
|
Linia bugetară
|
Tipul
cheltuielilor
|
Contribuție
|
|
Număr
[Rubrica………………………...……….]
|
Dif./Nedif.
|
Țări AELS
|
Țări candidate
|
Țări terțe
|
În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
|
|
[XX.YY.YY.YY]
|
|
DA/NU
|
DA/NU
|
DA/NU
|
DA/NU
|
3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu trei zecimale)
Rubrica din cadrul financiar
multianual
|
Număr
2
|
[Creștere durabilă: resurse naturale.
..……………………………………………………………….]
|
[Organism]: <AEM – Agenția Europeană de Mediu…….>
|
|
|
Anul
2017
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
TOTAL
2018-2020
|
Titlul 1: Cheltuieli cu personalul
|
Angajamente
|
(1)
|
|
0,035
|
0,140
|
0,210
|
|
|
|
0,385
|
|
Plăți
|
(2)
|
|
0,035
|
0,140
|
0,210
|
|
|
|
0,385
|
Titlul 2: Cheltuieli de infrastructură și de funcționare
|
Angajamente
|
(1a)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Plăți
|
(2a)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Titlul 3: Cheltuieli operaționale
|
Angajamente
|
(3a)
|
|
0,250
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
1,250
|
|
Plăți
|
(3b)
|
|
0,250
|
0,500
|
0,500
|
|
|
|
1,250
|
TOTAL credite
pentru [organismul] <AEM…….>
|
Angajamente
|
=1+1a +3a
|
|
0,285
|
0,640
|
0,710
|
|
|
|
1,635
|
|
Plăți
|
=2+2a
+3b
|
|
0,285
|
0,640
|
0,710
|
|
|
|
1,635
|
3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor [organismului]
–◻
Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale
–◻
Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale)
A se indica obiectivele și realizările
⇩
|
|
|
Anul
2017
|
Anul
2018
|
Anul
2019
|
Anul
2020
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
TOTAL
|
|
REALIZĂRI
|
|
Tip
|
Costuri medii
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr.
|
Costuri
|
Nr. total
|
Costuri totale
|
OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Crearea unei platforme de raportare
|
|
|
|
|
1
|
0,250
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0,250
|
Asistență asigurarea calității/controlul calității - SM raportoare
|
|
|
|
|
|
|
1
|
0,500
|
1
|
0,500
|
|
|
|
|
|
|
1 000
|
- Realizare
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1
|
|
|
1
|
0,250
|
1
|
0,500
|
1
|
0,500
|
|
|
|
|
|
|
1,250
|
OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 2 ...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Realizare
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
COSTURI TOTALE
|
|
|
1
|
0,250
|
1
|
0,500
|
1
|
0,500
|
|
|
|
|
|
|
1,250
|
3.2.3.Impactul estimat asupra resurselor umane ale AEM
3.2.3.1.Sinteză
–◻
Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter administrativ
–x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu trei zecimale)
Impactul estimat asupra personalului (suplimentar) – personal extern
Agenți contractuali
|
2018
|
2019
|
2020
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
Grupa de funcții IV
|
0,5 AC
|
2 AC
|
3 AC
|
Durată nedeterminată
|
Grupa de funcții III
|
|
|
|
|
Grupa de funcții II
|
|
|
|
|
Grupa de funcții I
|
|
|
|
|
Total
|
0,5 AC
|
2 AC
|
3 AC
|
|
În plus față de cei 9 agenți temporari (4 AD + 5 AST) care lucrează în prezent în cadrul AEM la sarcini legate de prezentul regulament, AEM necesită 3 agenți contractuali suplimentari pentru a acoperi:
atenuarea schimbărilor climatice și sursele regenerabile de energie, ceea ce include evaluarea informațiilor privind previziunile/traiectoriile, politicile și măsurile naționale, precum și biomasa;
atenuarea schimbărilor climatice și eficiența energetică, ceea ce include evaluarea informațiilor privind previziunile/traiectoriile, politicile și măsurile naționale;
raportarea integrată privind clima și energia;
crearea, gestionarea și întreținerea unor noi fluxuri de raportare și infrastructuri de raportare electronică, în legătură cu fluxurile de date aflate în responsabilitatea sa.
Descrierea metodei de calcul al costului pentru unitățile ENI ar trebui inclusă în anexa V secțiunea 3.
3.2.4.Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual
–x Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.
–◻
Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară, precizând liniile bugetare în cauză și sumele aferente.
–◻
Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual.
A se explica de ce anume este nevoie, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.
3.2.5.Contribuția terților
–Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților.
–Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
milioane EUR (cu trei zecimale)
|
Anul
N
|
Anul
N+1
|
Anul
N+2
|
Anul
N+3
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
Total
|
A se preciza organismul care asigură cofinanțarea
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TOTAL credite cofinanțate
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Impactul estimat asupra veniturilor
–◻
Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.
–◻
Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–◻
asupra resurselor proprii
–◻
asupra veniturilor diverse
milioane EUR (cu trei zecimale)
Linia bugetară pentru venituri:
|
Credite disponibile pentru exercițiul financiar în curs
|
Impactul propunerii/inițiativei
|
|
|
Anul
N
|
Anul
N+1
|
Anul
N+2
|
Anul
N+3
|
A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
|
Articolul ………….
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pentru veniturile diverse „alocate”, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).
A se preciza metoda de calcul al impactului asupra veniturilor.