EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019IE0936
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘Listening to the citizens of Europe for a sustainable future (Sibiu and beyond)’
Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Să fim receptivi la preocupările cetățenilor Europei pentru un viitor durabil (Drumul către Sibiu și mai departe)”
Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Să fim receptivi la preocupările cetățenilor Europei pentru un viitor durabil (Drumul către Sibiu și mai departe)”
JO C 228, 5.7.2019, p. 37–49
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.7.2019 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 228/37 |
Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Să fim receptivi la preocupările cetățenilor Europei pentru un viitor durabil (Drumul către Sibiu și mai departe)”
(2019/C 228/06)
Raportori: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Decizia Biroului |
16.10.2018 |
Temei juridic |
Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
Data adoptării în sesiunea plenară |
20.3.2019 |
Sesiunea plenară nr. |
542 |
Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) |
217/6/8 |
Să fim receptivi la preocupările cetățenilor Europei pentru un viitor durabil
1. Introducere
1.1. |
Prin diversitatea membrilor săi, CESE reprezintă o punte între instituțiile UE și cetățenii ei și, în acest rol, ar dori să își prezinte viziunea ambițioasă pentru un viitor în care Europa ar putea deveni liderul global al dezvoltării durabile. |
1.2. |
La baza Uniunii Europene se află unul dintre cele mai de succes proiecte de pace, sociale și economice din istoria Europei. Europa noastră s-a întemeiat pe valorile respectării demnității umane, libertății, nediscriminării, toleranței, justiției, solidarității și egalității între femei și bărbați, a democrației și statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților (1). Aceste valori trebuie să se afle în continuare în centrul dezvoltării și al politicilor viitoare ale UE. |
1.3. |
Șapte decenii de pace și stabilitate în Europa reprezintă o realizare istorică și excepțională. Acest lucru a devenit posibil prin proiectul european și construirea Uniunii Europene, prin crearea unei uniuni între popoarele Europei și, pas cu pas, au creat legături între statele europene, spre urmărirea scopului comun. Astfel se explică de ce UE continuă să reprezinte un proiect atrăgător pentru țările candidate și pentru cele care participă la politica de vecinătate a UE. Totuși, Europa trebuie să fie pregătită pentru a face față noilor evoluții geopolitice. CESE ar trebui să joace un rol în sensibilizarea populației cu privire la ideea că pacea nu este garantată și perenă. |
1.4. |
Piața unică, cu toate dimensiunile sale economice, sociale și de mediu, se află în centrul integrării europene. Prin urmare, ea ar trebui să poată genera creștere durabilă și inovare, să poată atrage investiții și să poată stimula competitivitatea durabilă a societăților sale comerciale pe piețele globalizate. Este însă, de asemenea, important să se recunoască faptul că efectele pozitive ale pieței unice nu s-au resimțit în mod uniform în societate și că nu toți cetățenii pot beneficia de avuția sa. |
1.5. |
Trăsătura durabilă a creșterii înseamnă că ea nu ar trebui să se bazeze doar pe cantitate, ci și – într-o mai mare măsură chiar – pe calitate, ceea ce înseamnă (i) absența exploatării mediului înconjurător sau a forței de muncă, (ii) condiții de viață echitabile, (iii) creștere economică măsurată nu numai prin fluxuri anuale, ci și din perspectiva avuției acumulate și a distribuției ei, (iv) satisfacerea nevoilor tuturor în limitele resurselor planetei, (v) dezvoltarea unor economii care să ne permită să progresăm, indiferent dacă ele în sine cresc sau nu și (vi) un flux închis de venituri care circulă între gospodării, întreprinderi, bănci, autorități publice și sectorul comercial, care să funcționeze într-o manieră socială și ecologică. Energia, materiile prime, resursele naturale, societatea umană, energia electrică și bogăția pe care le deținem în comun sunt parametri care lipsesc din modelul actual. Munca neplătită a îngrijitorilor – în principal femei – este ignorată, deși nicio economie nu ar putea funcționa în absența ei (2). |
1.6. |
Competitivitatea durabilă, pe de altă parte, este un model care asigură un echilibru între prosperitatea economică, aspectele de mediu și incluziunea socială. În acest context, indicele competitivității globale ajustat în funcție de durabilitate trebuie să ia în considerare două noi dimensiuni: pe cea de mediu și pe cea socială (3). |
1.7. |
Cele patru libertăți, și anume libertatea de circulație a produselor, a cetățenilor, a serviciilor și a capitalurilor, care – împreună – fac posibile schimburile comerciale și dezvoltarea economică, ocuparea forței de muncă, creativitatea și inovarea, schimbul de competențe și dezvoltarea infrastructurii în zonele îndepărtate, reprezintă esența Europei. Buna funcționare a libertăților economice și normelor în materie de concurență merge mână în mână cu drepturile sociale fundamentale, dar nu ar trebui să le submineze. |
1.8. |
UE se confruntă însă în continuare cu provocări economice, sociale, de mediu și politice interne și externe excepționale (4), care îi amenință existența: protecționism pe piața unică, inegalități sociale, populism, naționalism și extremism (5), precum și cu schimbări majore pe scena geopolitică și cu evoluții tehnologice majore. |
1.9. |
Schimbările climatice mai rapide, colapsul biodiversității, alte riscuri pentru mediul înconjurător și incapacitatea colectivă de a aplica politici de succes reprezintă, de asemenea, amenințări vitale pentru populația, economia și ecosistemele Europei. Din acest motiv avem nevoie de o strategie puternică a UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 a ONU. Societățile caracterizate de o mai mare egalitate înregistrează performanțe ecologice superioare și sunt mai capabile să devină din ce în ce mai durabile. |
1.10. |
Cetățenii din întreaga Europă, în special din regiunile cu o rată ridicată a șomajului, mai ales în rândul tinerilor, sau din cele care se confruntă cu schimbări structurale solicită locuri de muncă de calitate; această problemă trebuie soluționată fără doar și poate. Din acest motiv, toate părțile implicate – instituții, guverne, parteneri sociali și alte organizații ale societății civile – sunt obligate să redefinească o Europă durabilă pentru a stimula crearea de locuri de muncă de calitate. |
1.11. |
Accesul pe piața muncii trebuie îmbunătățit de urgență, prin corelarea creării de locuri de muncă de calitate cu un sistem perfecționat de învățământ, în vederea dezvoltării unor seturi de competențe adecvate, de exemplu, cu ajutorul sistemului dual. |
1.12. |
Dimensiunile sociale și ecologice se întrepătrund, iar economia trebuie să faciliteze reînnoirea socială, economică și culturală, inclusiv prin promovarea și dezvoltarea competențelor-cheie și a unei mai ample diversificări. Agenda 2030 a ONU trebuie să încurajeze sectorul privat să contribuie la realizarea obiectivelor economice, sociale și de mediu durabile, stimulând astfel creșterea echitabilă și durabilă a bunăstării pentru toți și protecția drepturilor sociale, a drepturilor omului și a drepturilor din domeniul muncii (6). |
1.13. |
La rândul său, dimensiunea culturală a proiectului european, în toată diversitatea sa, trebuie recunoscută pe deplin în toate politicile UE. Aceasta implică înțelegerea și promovarea patrimoniului cultural, integrarea unei dimensiuni culturale și creative în educație și sprijinirea creației contemporane ca factor de coeziune și dezvoltare. |
1.14. |
Durabilitatea reprezintă un proces prospectiv, care trebuie orientat de o voință politică puternică și de determinarea de a construi o Uniune Europeană durabilă, prin îndreptarea economiilor noastre către un viitor rezilient și bazat pe cooperare, care utilizează eficient resursele, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și incluziv din punct de vedere social (7), în care comportamentele, acțiunile și deciziile guvernelor, societăților comerciale, ale lucrătorilor, cetățenilor și consumatorilor să fie motivate de realizarea în mod responsabil a impactului lor economic, ecologic și social.
|
2. Europa cetățenilor
2.1. |
În viziunea cetățenilor europeni Europa este percepută din ce în ce mai puțin ca o soluție și din ce în ce mai mult ca o problemă. Amenințările actuale sunt naționalismul și protecționismul. Europa se confruntă cu problema pierderii identității și a valorilor și cu neglijarea dimensiunii culturale a proiectului european, astfel încât nu reușește să găsească răspunsuri adecvate pentru problemele locale și globale. |
2.2. |
Recunoașterea preocupărilor legitime ale cetățenilor și stimularea participării lor democratice, mai ales a tinerilor, reprezintă o misiune foarte importantă. Îmbunătățirea și reformarea mecanismelor participative și a proceselor consultative existente ale UE sunt fundamentale. Aspectele referitoare la tineret sunt integrate, printre altele, în Pilonul european al drepturilor sociale, în Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și în obiectivele sale de dezvoltare durabilă.
|
3. Europa socială
3.1. |
Modelul social european ar trebui să asigure o protecție solidă și justă pentru toți cetățenii, reducând sărăcia și oferind tuturor șansa de a se dezvolta. Veniturile decente ar trebui să reducă decalajele dintre persoanele bogate și cele defavorizate și să asigure un trai de calitate. Toată lumea ar trebui să beneficieze de standarde de muncă decentă, de un nivel mai ridicat de bunăstare și de reducerea decalajelor în materie de sănătate în interiorul țărilor și între acestea, precum și între generații. Incluziunea și protecția socială, locurile de muncă de calitate, egalitatea de gen, sănătatea publică și asistența medicală de bună calitate, accesibile și la prețuri convenabile, accesul la locuințe convenabile și de calitate, justiția în materie de mediu, învățământul public de calitate și accesul egal la cultură: acestea trebuie să fie principiile fundamentale care stau la baza agendelor politice naționale și europene.
|
4. Un mediu înconjurător durabil
4.1. |
Riscurile de mediu domină în continuare rezultatele sondajului anual privind percepția riscurilor globale. Anul acesta, ele au reprezentat trei dintre primele cinci riscuri în funcție de probabilitate și patru dintre acestea în funcție de impact. Condițiile meteorologice extreme au constituit riscul cel mai îngrijorător, însă respondenții la sondaj sunt din ce în ce mai preocupați de eșecul politicii de mediu: dacă, după Acordul de la Paris, „eșecul atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea” ocupa o poziție inferioară, acest pericol a revenit pe locul al doilea din punctul de vedere al impactului în acest an (17). |
4.2. |
Pe o planetă moartă nu vor exista nici viață, nici locuri de muncă, nici antreprenoriat. Prin urmare, colapsul biodiversității și schimbările climatice înseamnă că este absolut necesar ca UE să creeze locuri de muncă de calitate (18) și să ofere o soluție benefică pentru angajatori, lucrători și alți reprezentanți ai societății civile. Întârzierea adaptării sau lipsa oricărei acțiuni ar putea crește în mod considerabil costul total al schimbărilor climatice (19) și impactul mortal al acestora asupra biodiversității, inclusiv asupra omenirii. |
4.3. |
Proiectul pactului european privind finanțele și clima este în dezbatere de mai mulți ani, iar discuțiile pe marginea sa continuă și astăzi. Acest pact ar permite UE să își mențină poziția de lider în domeniul dezvoltării durabile și al combaterii schimbărilor climatice (20).
|
5. Întreprinderile europene ca lideri globali durabili mai puternici
5.1. |
Întreprinderile facilitează dezvoltarea societală și ecologică, iar competitivitatea durabilă este o condiție prealabilă necesară pentru ca întreprinderile să își poată îndeplini rolul în societate. Întreprinderile acționează tot mai mult într-o manieră durabilă, în funcție de propriile circumstanțe și resurse specifice și în colaborare cu părțile interesate din cadrul lor, pentru a monitoriza, a evalua și a furniza raportări în ceea ce privește impactul operațiunilor lor comerciale în domeniul social, al mediului, al protecției consumatorilor și al drepturilor omului. Prin urmare, Europa trebuie să adopte, prin politicile sale, o abordare care să reflecte ambiția sa de a deveni lider global în domeniul dezvoltării durabile. Se remarcă deja câteva întreprinderi din Europa care au luat măsuri în acest sens, însă ele trebuie să fie mai ambițioase și să asigure propagarea acestei mentalități durabile la nivelul întregului lanț valoric, încurajând în special IMM-urile. |
5.2. |
O multitudine de modele noi transformă relația dintre producători, distribuitori și consumatori. Unele dintre aceste modele (precum economia funcțională, economia bazată pe partajare și finanțele responsabile) își propun să abordeze alte provocări-cheie pentru populație și pentru planetă care sunt fundamentale pentru dezvoltarea durabilă, precum justiția socială, guvernanța participativă și conservarea resurselor și a capitalului natural.
|
6. Comerț liber și echitabil
6.1. |
Politica comercială a UE este un factor-cheie care se aplică întregii Uniuni și care, într-adevăr, unește toate statele ei membre. Politica comercială a ajutat UE să își sporească prosperitatea prin schimburi comerciale cu o gamă largă de parteneri. În prezent, UE este o forță importantă în comerțul mondial, peste 30 de milioane de locuri de muncă fiind ocupate în domeniul comerțului internațional (25); ea joacă un rol major în comerțul de servicii și înregistrează excedente semnificative în comerțul de produse, de exemplu cu Statele Unite ale Americii (peste 107,9 miliarde EUR în primele 11 luni ale anului 2018). Totodată, UE întrupează și promovează, prin comerț, valorile de incluziune socială și de protecție a mediului care sunt esențiale pentru modelarea unei globalizări durabile – cu alte cuvinte, o formă de globalizare ce va fi nu doar în beneficiul marilor întreprinderi și investitori, dar și al populației obișnuite, al lucrătorilor, al fermierilor, al consumatorilor și al IMM-urilor. |
6.2. |
UE își propune să promoveze – la nivel multilateral, bilateral și unilateral – o viziune a politicii comerciale care combină abordarea mercantilistă tradițională a accesului pe piață (măsuri tarifare și netarifare) cu obiectivele de dezvoltare durabilă în conformitate cu lupta împotriva schimbărilor climatice. |
6.3. |
Politica comercială a UE a consolidat rolul societății civile atât în faza de negociere, cât și în cea de punere în aplicare, grație contribuțiilor grupurilor consultative interne. CESE sprijină profesionalizarea tuturor organizațiilor care le permit cetățenilor să aibă un cuvânt de spus în ceea ce privește stabilirea conținutului acordurilor comerciale și un control sporit asupra modului în care partenerii comerciali respectă angajamentele și standardele „calitative” (26).
|
7. Bunuri și servicii publice
7.1. |
Potrivit principiului 20 din Pilonul european al drepturilor sociale, „orice persoană are dreptul de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă, salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale” (28). Aceste servicii nu pot funcționa exclusiv în temeiul reglementărilor comune privind concurența și piața: este fundamentală existența unor norme specifice pentru a garanta că fiecare cetățean are acces convenabil la aceste servicii, considerate esențiale și recunoscute drept valori comune ale Uniunii (29).
|
8. Impozitare echitabilă
8.1. |
Politica fiscală a UE are două componente: impozitarea directă, care rămâne responsabilitatea exclusivă a statelor membre, și impozitarea indirectă, care afectează libera circulație a bunurilor și libertatea de a furniza servicii pe piața unică. Cu privire la impozitarea directă, UE a stabilit însă unele standarde armonizate pentru impozitarea întreprinderilor și a persoanelor, în timp ce statele membre au adoptat măsuri comune pentru a preveni evaziunea fiscală și dubla impunere. Cu toate acestea, UE trebuie să continue promovarea unui sistem de impozitare echitabil care impune persoanelor fizice și juridice să plătească impozit proporțional pe venit și pe profit. În ceea ce privește impozitarea indirectă, UE coordonează și armonizează legislația privind taxa pe valoare adăugată (TVA) și accizele. Ea garantează că, pe piața internă, concurența nu este denaturată de variațiile ratelor de impozitare indirectă și de sistemele care oferă întreprinderilor dintr-o țară un avantaj neloial față de altele. |
8.2. |
Lipsa transparenței, discriminarea, denaturarea concurenței și practicile fiscale dăunătoare sunt factori care acutizează inegalitățile economice și reduc investițiile și numărul locurilor de muncă, ceea ce duce la nemulțumiri pe plan social, neîncredere și deficit democratic. Acesta este motivul pentru care ar trebui pusă în aplicare o politică de impozitare echitabilă a UE în conformitate cu strategia generală pentru sustenabilitate și nu în contradicție cu ea, pentru a promova convergența economică și socială, coeziunea socială și investițiile în dezvoltarea durabilă.
|
9. Guvernanța
9.1. |
Orientarea transformării în direcția dezvoltării durabile impune adoptarea unei noi abordări în materie de guvernanță și noi norme și instrumente pentru definirea și punerea în aplicare a politicilor UE. Dezvoltarea durabilă necesită o abordare politică globală și transsectorială, pentru a garanta un răspuns coerent la provocările economice, sociale și de mediu.
|
10. O abordare cuprinzătoare a politicii privind migrația
10.1. |
Dezbaterea privind viitorul unei Europe durabile nu poate ignora abordarea Europei în ceea ce privește migrația. Evoluțiile demografice arată că Europa va avea nevoie de migranți, de talentul, competențele și potențialul lor antreprenorial. Scenariul și politicile în materie de migrație trebuie modificate urgent, pe baza unei cooperări mai strânse cu țările terțe, pentru a asigura o dezbatere rațională pe baza faptelor. Refugiații și migranții nu ar trebui să fie priviți ca o amenințare, ci ca o oportunitate pentru modelul social și economic al Europei (37). Pentru aceasta, avem nevoie de o abordare și de o strategie cuprinzătoare în materie de migrație.
|
11. Bugetul UE
11.1. |
CESE recunoaște că programele pentru care propunerile Comisiei prevăd cele mai mari creșteri ale cheltuielilor (R+D+I, Erasmus+) în cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027 prezintă o valoare adăugată europeană ridicată. Cu toate acestea, Comitetul este preocupat că aceste creșteri se fac cu prețul reducerii drastice a bugetului pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), pentru politica de coeziune și politica agricolă comună (PAC), ca urmare a eforturilor de reducere a bugetului UE, care scade de la 1,16 % din venitul național brut (VNB) al UE-27 în bugetele actuale, la doar 1,11 % în CFM post-2020. |
11.2. |
CESE își exprimă preocuparea cu privire la propunerea de reducere a angajamentelor planificate pentru PAC. Reducerile menționate fac imposibilă punerea în aplicare a unui model de dezvoltare rurală durabilă, a unui obiectiv general al noii reforme a PAC și a altor obiective incluse în recenta comunicare a Comisiei privind viitorul sectorului agricol și al agriculturii. |
11.3. |
Din păcate, propunerea Comisiei pare orientată în mod excesiv spre menținerea statu-quo-ului, iar CESE regretă decalajul dintre natura și amploarea noilor provocări cu care se confruntă UE și ambițiile sale și resursele de care dispune pentru realizarea acestora. |
11.4. |
Neîncrederea populației în instituțiile democratice naționale și europene duce la dezvoltarea unor mișcări politice care pun la îndoială valorile și principiile democratice și însăși existența UE. Unele dintre aceste mișcări politice fac în prezent parte din guvernele unora dintre statele membre.
|
12. Comunicarea
12.1. |
Nici cele mai ambițioase concepte și programe politice de la nivelul UE nu vor contribui la depășirea distanței existente între Uniune și cetățenii săi dacă nu sunt comunicate în mod adecvat. |
12.2. |
Acest decalaj între inițiativele, activitățile și deciziile de la nivelul UE și modul în care acestea sunt percepute de cetățenii săi conduce la un cerc vicios, în care cetățenii sunt neinformați sau dezinformați, ceea ce face ca populismul să crească în majoritatea statelor membre. Totodată, constatăm apariția unui sentiment antieuropean în unele segmente ale populației, un element care subminează eforturile continue de dezvoltare a proiectului european. |
12.3. |
Prin urmare, este nevoie urgent de o strategie comună cuprinzătoare de comunicare pentru toate instituțiile UE, la toate nivelurile, inclusiv pentru toți actorii societății civile, pentru a combate această lipsă de informare, dar și informațiile deliberat înșelătoare. |
12.4. |
O politică eficace în materie de comunicare trebuie să ia forma unui dialog real între cei care furnizează informațiile și cei care le primesc, pentru a evita o abordare descendentă. |
12.5. |
Informațiile substanțiale, credibile și de actualitate privind temele europene contribuie la sensibilizarea și creșterea interesului pentru problemele europene. |
12.6. |
CESE, fiind puntea dintre UE și cetățenii săi, prin intermediul celor 350 de membri ai săi, ar trebui să faciliteze adoptarea unor astfel de măsuri coordonate. Diversitatea membrilor CESE reprezintă un avantaj semnificativ pentru a intra în contact cu cât mai mulți cetățeni de pe întreg teritoriul Europei. Ar trebui acordată mai multă atenție în special tinerilor.
|
Bruxelles, 20 martie 2019.
Președintele
Comitetului Economic și Social European
Luca JAHIER
(1) Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 2.
(2) Această definiție a creșterii durabile îi aparține lui Kate Raworth, de la Institutul pentru Schimbări de Mediu al Universității din Oxford, fiind strâns legată de conceptul de „doughnut economics” propus de ea, o alternativă inovatoare la economia creșterii și un nou model economic durabil pentru secolul XXI care ar putea contribui la eliminarea inegalităților – https://www.kateraworth.com/doughnut
(3) Această definiție are la bază lucrările elaborate de Sten Thore și de Ruzanna Tarverdyan pe tema competitivității durabile: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub
(4) Avizul CESE din 18 octombrie 2017 pe tema „Tranziția către un viitor european mai durabil” (JO C 81, 2.3.2018, p. 44).
(5) Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2018 pe tema „Ascensiunea violenței cu caracter neofascist în Europa”
(6) Avizul CESE din 7 decembrie 2017 pe tema „Rolul esențial al comerțului și investițiilor în realizarea și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)” (JO C 129, 11.4.2018, p. 27).
(7) Avizul CESE din 21 septembrie 2016 pe tema „Dezvoltarea durabilă: o privire de ansamblu asupra politicilor interne și externe ale UE” (JO C 487, 28.12.2016, p. 41).
(8) Avizul CESE din 14 noiembrie 2012 pe tema „Principii, proceduri și acțiuni de punere în aplicare a articolului 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul de la Lisabona” (JO C 11, 15.1.2013, p. 8).
(9) Avizul CESE din 13 iulie 2016 pe tema „Inițiativa cetățenească europeană” (revizuire) (JO C 389, 21.10.2016, p. 35).
(10) Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un plan de lucru al Uniunii Europene pentru tineret pentru perioada 2016-2018
Strategia Eurochild privind participarea copiilor din 5 aprilie 2017.
Programul ONU pentru tineret – Participarea tinerilor la dezvoltare – Îndrumări sintetice pentru partenerii de dezvoltare
(11) Avizul CESE din 18 octombrie 2018 privind comunicarea Comisiei cu titlul „Implicarea, conectarea și responsabilizarea tinerilor: o nouă strategie a UE pentru tineret” (JO C 62, 15.2.2019, p. 142).
(12) Avizul CESE din 17 septembrie 2015 privind îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona și privind posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (JO C 13, 15.1.2016, p. 183).
(13) Rezoluția CESE din 5 iulie 2017 cu privire la Cartea albă a Comisiei privind viitorul Europei și alte aspecte (JO C 345, 13.10.2017, p. 11).
(14) Comisia globală a OIM privind viitorul muncii – Work for a brighter future (Munca pentru un viitor mai luminos) din 22 ianuarie 2019.
(15) Avizul CESE din 20 februarie 2019 privind comunicarea Comisiei cu titlul „Analiza anuală a creșterii 2019 – Pentru o Europă mai puternică într-un context de incertitudine la nivel mondial” (JO C 190, 5.6.2019, p. 24).
(16) Documentul de reflecție al Comisiei Europene pe tema „Către o Europă durabilă până în 2030” din 30 ianuarie 2019.
(17) Raportul privind riscurile globale 2019 pentru forumul economic mondial – sinteză.
(18) Avizul CESE din 25 ianuarie 2017 privind Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 125, 21.4.2017, p. 10).
(19) OCDE – Raportul „The economic consequences of Climate Change” (Consecințele economice ale schimbărilor climatice) din 2 septembrie 2016.
(20) Avizul CESE din 17 octombrie 2018 pe tema „Pactul european privind finanțele și clima” ( JO C 62, 15.2.2019, p. 8 ).
(21) Avizul CESE din 2 iulie 2015 pe tema „Protocolul de la Paris – Proiect detaliat pentru combaterea schimbărilor climatice globale după 2020” (JO C 383, 17.11.2015, p. 74).
(22) Avizul CESE din 6 decembrie 2017 pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).
(23) Avizul CESE din 27 aprilie 2016 referitor la pachetul privind economia circulară (JO C 264, 20.7.2016, p. 98).
(24) Manifestul pentru o Europă durabilă pentru cetățenii săi din 28 septembrie 2018.
(25) Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015„Comerț pentru toți”.
(26) Avizul CESE din 23 ianuarie 2019 pe tema „Rolul grupurilor consultative interne în monitorizarea punerii în aplicare a acordurilor de liber schimb” (JO C 159, 10.5.2019, p. 28).
(27) Avizul CESE din 23 ianuarie 2019 pe tema „Reformarea OMC în vederea adaptării la evoluțiile din comerțul mondial” (JO C 159, 10.5.2019, p. 15).
(28) Aceste servicii, pe care Comisia le descrie drept „servicii esențiale” și pentru care nu este furnizată o listă exhaustivă la principiul 20, se încadrează în categoria „serviciilor de interes general”, ce fac obiectul obligațiilor de serviciu public. Noțiunea de „servicii esențiale” nu există în dreptul Uniunii, care abordează doar problema serviciilor publice (transporturi) și a serviciilor de interes general (economice, non-economice).
(29) În prezent, CESE elaborează în prezent un aviz din proprie inițiativă pe tema „Pentru o mai bună punere în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, promovând serviciile esențiale”, în cadrul contribuției CESE la reuniunea la nivel înalt de la Sibiu și al acțiunilor sale viitoare.
(30) Avizul CESE din 17 octombrie 2018 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+) (JO C 62, 15.2.2019, p. 165).
(31) Avizul CESE din 20 septembrie 2017 pe tema „Un regim fiscal favorabil concurenței loiale și creșterii economice” (JO C 434, 15.12.2017, p. 18).
(32) A se vedea nota de subsol 31.
(33) Avizul CESE din 20 septembrie 2017 privind o bază fiscală (consolidată) comună a societăților (JO C 434, 15.12.2017, p. 58).
(34) Avizul CESE din 12 iulie 2018 privind impozitarea profiturilor întreprinderilor multinaționale din economia digitală (JO C 367, 10.10.2018, p. 73).
(35) A se vedea nota de subsol 22.
(36) Avizul CESE din 7 decembrie 2017 pe tema „Avantajele abordării bazate pe dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) pentru dezvoltarea locală și rurală integrată” (JO C 129, 11.4.2018, p. 36).
(37) Avizul CESE din 12 decembrie 2018 pe tema „Costurile neimigrării și ale neintegrării” (JO C 110, 22.3.2019, p. 1).
(38) Raportul final și recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii cu privire la finanțarea viitoare a UE, decembrie 2016.
(39) Avizul CESE din 19 septembrie 2018 privind Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO C 440, 6.12.2018, p. 106).
ANEXĂ
Următoarele propuneri de amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 59 alineatul (4) din Regulamentul de procedură]:
(a) Punctul 1.5
Se modifică după cum urmează:
O creștere durabilă înseamnă că creșterea nu ar trebui să se bazeze doar pe cantitate, ci și – într-o mai mare măsură chiar – pe calitate, ceea ce înseamnă (i) absența exploatării excesive a mediului înconjurător sau a forței de muncă, (ii) condiții de trai echitabile, (iii) creștere economică măsurată nu numai prin fluxurile anuale, ci și din perspectiva volumului avuției și distribuției ei, (iv) satisfacerea nevoilor tuturor în limitele resurselor planetei, (v) dezvoltarea unor economii care să ne permită să ne dezvoltăm, indiferent dacă ele în sine cresc sau nu și (vi) un flux închis de venituri care circulă între gospodării, întreprinderi, bănci, autoritățile publice și sectorul comercial, care să funcționeze într-o manieră socială și ecologică. Energia, materiile prime, resursele naturale, societatea umană, energia electrică și bogăția sunt bunuri comune care lipsesc din modelul actual. Munca neplătită a îngrijitorilor – în principal femei – este ignorată, deși nicio economie nu ar putea funcționa în absența ei. Conceptul de creștere durabilă se referă la creșterea care ține seama nu numai de considerente economice, ci și sociale și de mediu. În ultimii ani s-au prezentat diverse tipuri de modele economice, de exemplu „doughnut economics”, care vizează satisfacerea nevoilor esențiale ale tuturor (pe baza a 12 „fundamente sociale”) cu resursele existente ale planetei noastre (definite de 9 „limite planetare”). În consecință, s-a propus ca măsurarea creșterii să se facă pe baza unor „alți indicatori decât PIB”.
Expunere de motive
Obiectivul amendamentului este de a clarifica faptul că textul eliminat nu reprezintă o definiție general acceptată a creșterii durabile, ci se referă la modelul economic prezentat de Kate Raworth, menționat în nota de subsol. De fapt, textul nu descrie nici ideea principală a acestui model, denumit „doughnut economics”, ci se referă, în mod nestructurat, la condiții, caracteristici, consecințe și aspecte legate de măsurarea creșterii, în contextul acestui model.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
75 |
Voturi împotrivă |
: |
132 |
Abțineri |
: |
11 |
(b) Punctul 1.6
Se modifică după cum urmează:
Conceptul de C competitivitatea durabilă, pe de altă parte, se referă la este un model care asigură un echilibru între prosperitatea economică, aspectele de mediu și incluziunea socială. În acest context,Aceasta se reflectă, între altele, în indicele competitivității globale ajustat în funcție de durabilitate, elaborat de Forumul Economic Mondial trebuie să ia în considerare două noi dimensiuni: pe cea de mediu și pe cea socială .
Expunere de motive
Indicele de competitivitate ajustat în funcție de durabilitate ia în considerare în mod specific dimensiunile de mediu și sociale.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
64 |
Voturi împotrivă |
: |
147 |
Abțineri |
: |
13 |
(c) Caseta 1 (după punctul 1.14), a doua liniuță
Se modifică după cum urmează:
Competitivitatea și durabilitatea nu se exclud reciproc atât timp cât aspectele sociale și de mediu fac parte din evaluarea produselor și serviciilor pe piațăsunt incluse în definiția competitivității. Competitivitatea nu trebuie definită doar prin cantitate și preț, ci, de preferință, ținând cont și de valorile europene, de calitate și de durabilitate.
Expunere de motive
Competitivitatea în contextul piețelor nu se determină prin definiții.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
66 |
Voturi împotrivă |
: |
148 |
Abțineri |
: |
9 |
(d) Caseta 1 (după punctul 1.14), a cincea liniuță
Se modifică după cum urmează:
Dacă durabilitatea economică și competitivitatea sistemului nostru european sunt redefinite în raport cu limitele planetei, s Societățile comerciale, lucrătorii, consumatorii și întreaga societate civilă din Europa europene trebuie să își îndeplinească rolul și responsabilitățile și să acționeze ca lideri în fața restului lumii.
Expunere de motive
Toți actorii societății civile trebuie să își îndeplinească rolurile și responsabilitățile. Acest lucru este valabil indiferent de definiții.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
56 |
Voturi împotrivă |
: |
138 |
Abțineri |
: |
9 |