EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0085
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on European Tourism Quality Principles
Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind principiile europene ale turismului de calitate
Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind principiile europene ale turismului de calitate
/* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind principiile europene ale turismului de calitate /* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII 1.1. Istoricul
dosarului Turismul reprezintă, ca mărime, a
treia activitate socioeconomică din UE în ceea ce privește
contribuția la PIB și la ocuparea forței de muncă,
după sectorul comerțului și distribuției și cel al
construcțiilor. Acesta este unul dintre puținele sectoare economice
care a înregistrat o creștere continuă, în pofida
dificultăților economice și financiare, prezentând, prin urmare,
un mare potențial de a contribui la strategia de creștere a UE pentru
o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii
„Europa 2020”. Cu aproximativ 1,8 milioane de întreprinderi,
în special IMM-uri, acest sector[1]
angajează aproximativ 3,3 % din forța de muncă din UE
(aproximativ 8 milioane de locuri de muncă) și generează
aproximativ 2,9 % din PIB-ul UE. Luând în considerare și sectoarele
legate de turism[2],
contribuția acestuia este și mai mare: se estimează că
sectorul oferă 8,5 % din totalul locurilor de muncă (circa 18,8
milioane de angajați) și generează aproximativ 7,9 % din
PIB-ul Uniunii Europene[3].
În ciuda concurenței în creștere din partea altor regiunii, UE este
în continuare destinația turistică favorită la nivel mondial, cu
384,8 milioane de sosiri internaționale în 2011[4]. După adoptarea Tratatului de la Lisabona,
UE a dobândit competența de a completa acțiunea statelor membre în
sectorul turismului, în special prin promovarea competitivității
întreprinderilor Uniunii din acest sector[5]. Ca răspuns la noile competențe
acordate și la necesitatea unor noi măsuri pentru a stimula
creșterea economică a UE, Comisia a adoptat în 2010 o
comunicare privind un nou cadru politic pentru turismul european[6]. Acest cadru
conturează un set ambițios de acțiuni menite (a) să
stimuleze competitivitatea în sectorul european al turismului; (b) să
promoveze dezvoltarea unui turism durabil, responsabil și de bună
calitate; (c) să consolideze imaginea și profilul Europei ca
gazdă a unor destinații turistice durabile și de bună calitate
și (d) să maximizeze potențialul politicilor și
instrumentelor financiare ale UE pentru dezvoltarea turismului. Acțiunea 13 din comunicare preconizează în mod explicit dezvoltarea unei
mărci europene a turismului de calitate, „pe baza experiențelor
naționale existente, pentru a spori securitatea și încrederea
consumatorului în produsul turistic și a recompensa demersurile riguroase
ale profesioniștilor din domeniul turismului, al cărei scop este
calitatea serviciilor turistice pentru satisfacerea clientului”. Ca răspuns la comunicare, Parlamentul European a
invitat Comisia „[...] să evalueze, în cooperare cu părțile
implicate din domeniul turismului, fezabilitatea unei mărci europene a
turismului de calitate, [...] în scopul de a crea o marcă
cuprinzătoare, complementară mărcilor naționale și recunoscută
pe baza unei acreditări voluntare («opt-in»)”. [7] Studiul din 2009
privind competitivitatea industriei turistice din UE a indicat că,
deși numărul total de sosiri internaționale în Europa
continuă să crească, Europa pierde în ultima vreme cote de
piață în favoarea destinațiilor noi, care apar în întreaga lume.
În plus, globalizarea, internetul și comportamentul în schimbare
rapidă al consumatorului, precum și o preocupare din ce în ce mai
mare cu privire la amprenta ecologică a activităților turistice
au un impact puternic asupra industriei[8]. Pe o astfel de piață din ce în ce mai
competitivă, a crescut puternic importanța calității pentru
întreprinderile din domeniul turismului, care sunt din ce în ce mai
conștiente de ponderea calității ca sursă de avantaj
concurențial. Prin urmare, accesul la informații fiabile, actualizate
și relevante privind calitatea unui anumit serviciu turistic este
esențială pentru turiști în vederea diferențierii între
servicii concurente și a alegerii în cunoștință de cauză. Această nevoie poate fi deosebit de accentuată în
cazul turiștilor proveniți dintr-un alt stat membru al UE, pentru
care incertitudinile pot fi puse și mai mult în evidență de
dificultățile lingvistice, în cazul în care informațiile nu sunt
disponibile într-o limbă pe care consumatorul să o
înțeleagă. În plus, având în vedere criza economică actuală,
UE trebuie să depună toate eforturile pentru a atrage vizitatori din
țări terțe. Asigurarea faptului că vizitatorii se pot baza
pe un anumit nivel de calitate al serviciilor în întreaga Uniune Europeană
este de o importanță crucială. Informațiile furnizate consumatorilor cu privire la
calitatea serviciilor turistice joacă un rol important în atragerea
vizitatorilor din țări terțe, cu un imens potențial, în mare
parte neexploatat până în prezent, de a spori numărul de turiști
către destinații din UE și de a consolida competitivitatea UE în
domeniul turismului. În 2011, cheltuielile turiștilor străini s-au
ridicat la 330,44 miliarde EUR. Conform unor estimări recente, aceste
cifre este probabil să ajungă la 20,4 milioane de locuri de
muncă și la 427,31 miliarde EUR în 2022[9]. Prin urmare, inițiativa actuală trebuie
privită și în contextul inițiativei Comisiei de a crea o
marcă ”Europa” în țările terțe[10] și în cel al
inițiativei „Destinație Europa 2020”[11],
precum și în cel al politicii UE în domeniul vizelor[12], care facilitează
călătoriile resortisanților țărilor terțe în UE[13] pentru a ajuta Europa
să rămână pe primul loc mondial ca destinație
turistică. 1.2. Situația
actuală În prezent, nu există o legislație specifică
la nivelul UE care să reglementeze informațiile furnizate
consumatorilor cu privire la calitatea serviciilor turistice[14]. Anumite instrumente de informare existente, cum ar fi
evaluarea online și site-urile de comparare, pot ajuta consumatorii în
procesul de luare a deciziilor, cu condiția ca acestea să prezinte
informații transparente și fiabile. Anumite state membre administrează, pe teritoriul lor,
sisteme publice de calitate naționale, subnaționale sau regionale, pe
o bază voluntară. Există, de asemenea, o varietate largă de
inițiative ale sectorului, la nivel transnațional, național
și regional, care se concentrează în principal pe aspecte de calitate
a serviciilor specifice subsectoarelor lor turistice sau zonelor lor geografice
respective. Așa cum a confirmat analiza de piață
efectuată în contextul evaluării opțiunilor politice care
însoțește prezenta propunere[15],
aceste sisteme din domeniul calității prezintă o mare
diversitate și, prin urmare, nu pot fi comparate în mod coerent din
perspectiva domeniului de aplicare la nivel sectorial, a acoperirii geografice,
a guvernanței, a metodologiei de evaluare și a criteriilor de
evaluare. Numărul mare și diversitatea sistemelor de
calitate private și publice existente duce la un grad ridicat de
fragmentare a pieței în ceea ce privește evaluarea
calității serviciilor turistice. Drept consecință a acestei
fragmentări, turiștilor transfrontalieri nu li se furnizează
informații coerente care să le permită să înțeleagă
cu ușurință ce reprezintă diversele sisteme de calitate
și să facă distincție între servicii concurente, ceea ce
duce la confuzii. Această situație limitează capacitatea
sistemelor de calitate de a informa în mod eficace consumatorii cu privire la
nivelul de calitate al serviciilor turistice oferite, ceea ce afectează
posibilitatea consumatorilor de a face alegeri în cunoștință de
cauză, în special atunci când călătoresc într-un alt stat membru
sau vin din țări terțe. Prin urmare, ele nu recompensează
(prin favorizarea anumitor alegeri sau printr-o reputație mai bună)
întreprinderile care investesc în calitate. Această situație
descurajează industria, în special IMM-urile cu resurse financiare
limitate, de la a acționa în acest sens. Ca urmare, industria
turistică din UE este împiedicată să-și valorifice pe
deplin avantajul concurențial în domeniul calității serviciilor
și să-și realizeze potențialul economic prin mărirea
vizibilității acestei calități. Până în prezent,
părțile interesate din sectorul turismului nu au reușit să
colaboreze cu prea mult succes pentru a reduce neconcordanța la nivelul UE
dintre sistemele de calitate existente sau viitoare și nu există
indicii privind vreo inițiativă privată sau publică care ar
putea îmbunătăți această situație. Prin urmare, este urgent nevoie să se abordeze
fragmentarea pieței la mai multe niveluri. Disparitățile actuale
dintre sistemele de evaluare a calității generează confuzii
și pot afecta în mod negativ competitivitatea turismului european. 2. REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI 2.1. Procedura
de consultare După adoptarea comunicării din 2010,
Comisia a început colectarea de informații cu privire la sistemele de
calitate existente, cu ajutorul statelor membre și a părților
interesate din industrie. În cursul anului 2011, s-au organizat două
ateliere pentru schimb de informații privind experiențele existente
și schimb de idei cu privire la posibilele principii comune în domeniul
calității serviciilor turistice. La începutul anului 2011, Comisia a
instituit un grup informal de experți cu participarea administratorilor
sistemelor de calitate publice și private existente și a
reprezentanților consumatorilor pentru a oferi asistență în
elaborarea unui proiect de concept. Marea majoritate a părților
interesate care au participat la ateliere și la grupul informal de
experți au fost de acord că inițiativa UE ar trebui să
urmeze o abordare de jos în sus, pe baza și prin recunoașterea
inițiativelor existente sau viitoare ale statelor membre și ale
industriei. Cu toate acestea, în ceea ce privește principiile comune
și ce ar trebui să includă ele, părțile interesate au
exprimat puncte de vedere diferite. În plus, includerea unor aspecte de durabilitate
a mediului printre principii a generat, de asemenea, puncte de vedere diferite
în rândul părților interesate. În septembrie-octombrie 2011, a avut loc o
consultare pentru a solicita opiniile unui cerc mai larg de părți
interesate, care constă în principal în asociațiile și
federațiile europene din domeniul turismului, asociațiile industriale
conexe, organizațiile de consumatori, precum și
autoritățile statelor membre. Această consultare a produs
aceleași rezultate în ceea ce privește punctele de vedere ale
părților interesate ca și atelierele preliminare descrise mai
sus. Statele membre au fost și ele consultate
în timpul reuniunilor periodice ale Comitetului consultativ pentru turism al
Comisiei și au exprimat opinii divergente: unele au sprijinit ferm
inițiativa, iar altele s-au opus ideii de a obliga administrațiile
publice să participe la guvernanța unei astfel de inițiative a
UE, invocând în principal nerespectarea principiului subsidiarității
și impunerea de restricții temeiului juridic, precum și
resursele limitate ale autorităților naționale. Pentru a extinde consultarea
părților interesate și colectarea de expertiză, Comisia a
organizat o conferință deschisă în ianuarie 2012.
Documentația și raportul conferinței pot fi consultate pe
site-ul internet al Comisiei[16].
Discuțiile din cadrul conferinței nu au reflectat nicio schimbare în
opiniile și pozițiile părților interesate din sectorul
public și privat. Între mai și iulie 2012, s-a
desfășurat o consultare publică prin „Vocea ta în Europa”,
site-ul DG Întreprinderi și Industrie cu privire la Europa și
e-mailuri expediate unei game largi de părți interesate din sectorul
public și privat, precum și reprezentanților statelor membre.
Asociațiile și federațiile profesionale și administrațiile
publice au reprezentat 90 % din cei peste 150 de respondenți. Restul
de 10 % din articole au fost întreprinderi din turism, din care două
treimi participă la un sistem de calitate. Sindicatele din sectorul
turismului și reprezentanții consumatorilor au fost, de asemenea,
implicați în mod activ în procesul de consultare. Majoritatea
respondenților au fost de acord cu definiția dată de Comisie
problemei și cu necesitatea unei inițiative a UE în acest domeniu.
Rezultatele consultării publice sunt publicate pe site-ul internet al
Comisiei[17]. În cadrul evaluării opțiunilor de
politică, s-a realizat un studiu de fond privind experiența
întreprinderilor legată de participarea la un sistem de calitate; opiniile
administratorilor unui eșantion reprezentativ de sisteme de calitate
existente și ale întreprinderilor participante la acestea au furnizat
informații valoroase referitoare la evaluarea impactului inițiativei
propuse[18]. 2.2. Evaluarea
opțiunilor de politică Comisia a evaluat diferite opțiuni de
politică în vederea îmbunătățirii coerenței sistemelor
de calitate existente și viitoare și, prin urmare, a
informațiilor furnizate consumatorilor. În total, au fost analizate șapte
opțiuni de politică, dintre care patru au fost examinate în cadrul
evaluării. Acestea includ opțiunea de a nu se modifica politica, o opțiune
de autoreglementare și două opțiuni care presupun
intervenția UE. Ultimele două opțiuni au examinat impactul
posibilității includerii în concept a anumitor principii, cum ar fi
cele legate de aspecte de durabilitate a mediului. Impactul economic, social
și ecologic estimat al fiecărei opțiuni au fost evaluate în
funcție de eficiența în îndeplinirea obiectivelor de politică,
de eficiența costurilor implicate și de coerența cu alte
politici ale UE. Evaluarea a acordat o atenție
deosebită faptului că participarea industriei fie la opțiunea
care propune autoreglementarea, fie la una care sugerează intervenția
UE ar fi voluntară. S-a acordat toată atenția, de asemenea,
conservării unicității și diversității ofertei
europene de turism, în special având în vedere marea varietate de subsectoarele
turistice cărora le-ar putea fi aplicate principiile europene de calitate
a serviciilor. Evaluarea nu are drept concluzie o
singură opțiune favorabilă, întrucât compararea opțiunilor
a indicat eficacitate, eficiență și coerență egale,
atât pentru opțiunea care include numai principii referitoare la calitatea
serviciilor, cât și pentru cea care prevede extinderea informațiilor
oferite la alte aspecte, cum ar fi durabilitatea mediului. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII 3.1. Temei juridic Propunerea se bazează pe articolele 195
și 292 din TFUE. 3.2. Principiul
subsidiarității și proporționalității Articolul 195 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene prevede că UE „completează
acțiunea statelor membre în sectorul turismului, în special prin
promovarea competitivității întreprinderilor Uniunii în acest
sector”. În conformitate cu principiul subsidiarității,
acțiunile UE propuse ar avea caracter voluntar. Propunerea de
inițiativă nu elimină inițiativele existente puse în
aplicare de statele membre sau de industrie. Măsurile la nivelul UE se justifică
prin natura transnațională a problemei. Turismul este prin natura sa
transfrontalier, serviciul turistic fiind furnizat într-o țară în
care turistul nu este rezident, ceea ce limitează valoarea
adăugată pe care o pot oferi sistemele de calitate
călătorilor transfrontalieri, cu atât mai mult în cazul în care
aceștia vin din afara UE. Situația actuală (descrisă la
punctul 1.2) în ceea ce privește evaluarea calității serviciilor
turistice din Europa nu duce la un nivel adecvat de concurență în
industria de profil din UE. Neconcordanța sistemelor de evaluare a
calității serviciilor turistice la nivel național și
regional încurcă consumatorii și împiedică buna funcționare
a pieței interne. Statele membre au competențe și
marje de manevră limitate dacă acționează singure în
încercarea de a îmbunătăți coerența calității
serviciilor turistice oferite pe întreg teritoriul UE. Până în prezent,
statele membre nu au inițiat nicio coordonare transfrontalieră a
principiilor referitoare la calitatea turismului și nu există niciun
indiciu că vor face acest lucru în viitor. Având în vedere numărul în
prezent redus de sisteme publice existente la nivel național, o astfel de
cooperare nu ar duce oricum la o cooperare transfrontalieră pe scară
largă. În plus, statele membre nu au în prezent posibilitatea de a
îmbunătăți în mod individual coerența dintre sistemele private
din alte state membre. Prin urmare, acțiunea UE este necesară și
justificată. În plus, acțiunile
întreprinse de industrie, chiar și la nivel transnațional, sunt
limitate la un anumit subsector (sau, eventual, la câteva subsectoare conexe),
dar nu au cu adevărat un domeniu de aplicare orizontal. Acest lucru duce
la oferirea către consumatori de informații inconsecvente, precum
și la limitarea capacitării informative a sistemelor de calitate
și a întreprinderilor membre ale acestora în context transfrontalier în
cadrul UE și față de călătorii din țări
terțe. Nu se preconizează schimbări ale situației, ceea ce
impune necesitatea unei acțiuni la nivelul UE. Din motive legate de amploare, UE este mai în
măsură să abordeze problemele legate de fragmentarea
sectorială și geografică descrise mai sus. Un cadru UE care
urmărește interesul general al promovării
competitivității turismului Uniunii ar fi mai eficace în ceea ce
privește vizibilitatea și credibilitatea transfrontaliere. Acest
lucru poate fi realizat prin completarea muncii deja realizate de actori publici
și privați din domeniul turismului, prin încurajarea lor și prin
crearea unui mediu favorabil în care să își unească eforturile.
Principiile europene ale turismului de calitate pot fi mai bine promovate prin
acțiunea UE, atât în statele membre, cât și față de
călătorii din țări terțe, ca parte a strategiei
globale a UE de promovare a turismului. Valoarea adăugată a unei
acțiuni coordonate pe scară largă la nivelul UE a fost
confirmată de o majoritate clară a părților interesate. În sfârșit, propunerea
respectă principiul proporționalității. Inițiativa a
fost elaborată pentru a limita costurile sale la ceea ce este necesar
pentru atingerea obiectivelor de politică. Aplicarea principiilor de
calitate propuse necesită, în principal, schimbări organizaționale,
cu investiții limitate, care sunt estimate a fi compensate de avantajele
care decurg din creșterea satisfacției consumatorilor și din
acțiuni complementare ale UE. Pentru a asigura respectarea
competențelor statelor membre, se recomandă ca statele membre să
coordoneze, să monitorizeze și să promoveze aplicarea
principiilor europene ale turismului de calitate pe teritoriile lor respective,
în cooperare cu Comisia. Cu aceste dispoziții, propunerea respectă
principiul subsidiarității. 3.3. Rezumatul propunerii 3.3.1 Obiect
și obiective Principiile europene ale turismului de
calitate stabilite în prezenta propunere sunt aplicabile serviciilor turistice
oferite în Uniune direct către consumatori și se recomandă
să fie respectate de către organizațiile publice și private
care furnizează servicii în domeniul turismului. Inițiativa își
propune să îmbunătățească informațiile oferite
consumatorilor, în special acelora care călătoresc într-un alt stat
membru sau provin dintr-o țară terță, cu privire la calitatea
serviciilor turistice, permițând astfel consumatorilor sensibili la
calitate să facă alegeri mai bine informate. Acest lucru, la rândul
său, reprezintă un stimulent pentru ca întreprinderile UE din
domeniul turismului, în special IMM-urile, să continue să
investească în calitate. Inițiativa urmărește să
facă acest lucru prin îmbunătățirea coerenței în ceea
ce privește calitatea serviciilor turistice la nivelul UE prin stabilirea
unor principii europene pe care să le respecte organizațiile din
domeniul turismului. Principiile provin din criteriile propuse de către
părțile interesate și evaluate în consultarea deschisă. Din punct de vedere operațional, scopul
este ca, până la revizuirea inițiativei, un număr semnificativ
de organizații turistice din UE să respecte principiile europene ale
turismului de calitate. Valoarea adăugată a inițiativei
cuprinde mai multe aspecte: a) organizațiile din domeniul turismului care
respectă aceste principii vor beneficia de pe urma acțiunilor de
promovare și de informare desfășurate de Comisie. Acestea vor
duce la o mai mare vizibilitate, ceea ce le va spori capacitatea de a se adresa
consumatorilor și le va oferi posibilitatea de a își extinde
activitatea pe piețe pe care altfel nu ar fi putut ajunge, în special în
țările terțe; b) pentru consumatori, valoarea adăugată
va fi reprezentată de siguranța că anumite principii de calitate
europene vor fi îndeplinite, indiferent de statul membru pe care îl
vizitează. În sfârșit, evidențierea și accentul pus pe
calitatea superioară a serviciilor turistice europene va contribui la
strategia globală a UE de îmbunătățire a fluxurilor
turistice de călători în interiorul și din afara Europei,
completând eforturile de a facilita cerințele în materie de vize pentru
turiștii din țări terțe, precum și impunând marca
Europa ca ansamblu de destinații durabile și de înaltă calitate. În cele din urmă, inițiativa va
contribui la o mai bună competitivitate a sectorului și îi va spori
capacitatea de a genera creștere economică și locuri de
muncă, în beneficiul statelor membre și al economiei UE în ansamblu. 3.3.2 Aplicarea principiilor europene ale turismului de calitate Domeniul
de aplicare sectorială și geografică Pentru o mai bună coerență a
calității serviciilor turistice pe teritoriul UE, principiile
europene ale turismului de calitate se pot aplica, fără
restricții subsectoriale, tuturor organizațiilor publice sau private
din domeniul turismului care funcționează la nivel național,
regional, local sau transnațional și furnizează servicii
turistice către consumatori în Uniune. Coordonarea, monitorizarea și
promovarea În conformitate cu principiul
subsidiarității, statele membre vor fi invitate să coordoneze,
să monitorizeze și să promoveze principiile europene ale
turismului de calitate pe teritoriile lor respective. De asemenea, statelor membre li se va
recomanda să coopereze între ele în ceea ce privește
organizațiile turistice transnaționale. Ele vor fi, de asemenea,
invitate să coopereze cu Comisia în cadrul Comitetului consultativ pentru
turism, pentru a facilita monitorizarea și evaluarea inițiativei,
care ar putea fi întreprinse, printre altele, prin sondaje dedicate realizate
în rândul statelor membre, reprezentanților industriei și
consumatorilor. Programul pentru competitivitatea
întreprinderilor și a IMM-urilor (COSME) 2014-2020 stabilește
obiectivul specific de îmbunătățire a condițiilor-cadru
pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune din
sectorul turismului. Cu obiectivul de a îmbunătăți imaginea
și profilul Europei ca destinație durabilă, responsabilă
și de calitate, Comisia va întreprinde activități de informare,
comunicare și promovare, inclusiv crearea unui site internet dedicat
furnizării de informații cu privire la principiile europene ale
turismului de calitate Comisia va facilita, de asemenea, schimbul de bune
practici și experiențe. 3.3.3 Evaluare Este prevăzută o evaluare a punerii
în aplicare a prezentei recomandări după trei ani de la data
publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia
va evalua dacă sunt necesare măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea
constanței calității serviciilor din domeniul turismului. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Ar putea fi prevăzută o alocare
bugetară corespunzătoare pentru promovarea principiilor europene ale
turismului de calitate prin Programul pentru competitivitatea întreprinderilor
și a IMM-urilor (COSME)[19]. 2014/0043 (NLE) Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind principiile europene ale turismului
de calitate CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 195 și 292, având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) În comunicarea sa din 30
iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică
favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european”[20], Comisia recunoaște
necesitatea de a promova dezvoltarea unor turism durabil, responsabil și
de calitate, ca parte a obiectivului general de promovare a Uniunii ca un
ansamblu de destinații de înaltă calitate în țările
terțe. (2) Promovarea înaltelor
performanțe de mediu ale structurilor de cazare și ale campingurilor,
precum și a celor mai bune practici de management ecologic din cadrul
sectorului turistic este deja abordată la nivelul Uniunii prin aplicarea
Regulamentului (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului[21] și a
Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al
Consiliului[22]. (3) Există deja în Uniune o
gamă largă de sisteme publice și private de calitate, care
vizează furnizarea de informații către consumatori cu privire la
calitatea serviciilor turistice și furnizarea de îndrumare
profesioniștilor din domeniul turismului. Aceste sisteme prezintă o
mare diversitate în ceea ce privește domeniul de aplicare,
guvernanța, metodologia și criteriile. În plus, funcționarea lor
este limitată la anumite subsectoare sau zone geografice, ceea ce are ca
rezultat un mediu extrem de fragmentat în ceea ce privește evaluarea
calității serviciilor turistice. (4) Din cauza acestei
fragmentări și a lipsei unor evaluări coerente a sistemelor de
calitate existente, consumatorii care călătoresc transfrontalier în
Uniune sau vin în Uniune din țări terțe pot considera dificil
să compare servicii incluse în sisteme de calitate diferite. Această
lipsă de coerență limitează capacitatea consumatorilor de a
face alegeri în deplină cunoștință de cauză. (5) Din cauza lipsei unor
evaluări coerente a sistemelor de calitate existente, întreprinderile din
turism au avut, până în prezent, o capacitate limitată de a dobândi
vizibilitate în fața consumatorilor și de a beneficia de acțiuni
coordonate. Acest lucru este valabil mai ales pentru microîntreprinderi și
întreprinderile mici, care de multe ori nu dispun de instrumente și
resurse adecvate pentru a se autopromova și a promova serviciile de înaltă
calitate pe care le furnizează. (6) Pentru a crește
competitivitatea industriei turismului, este necesar ca întreprinderile de
turism din Uniune să devină atractive pentru resortisanții
țărilor terțe. (7) Prin urmare, este utilă
definirea unui set de principii europene ale turismului de calitate care
să fie recunoscute de consumatori și de industrie. (8) Pentru a asigura acoperirea
unui număr cât mai mare de subsectoare turistice și, în același
timp, pentru a păstra diversitatea ofertei turistice a Uniunii,
principiile europene ale turismului de calitate ar trebui să fie de
natură generală, dar să ofere o valoare adăugată în
conformitate cu așteptările consumatorilor în ceea ce privește
serviciile turistice de calitate. (9) Pentru a asigura furnizarea
în condiții satisfăcătoare a serviciilor turistice, este necesar
să se prevadă o formare adecvată a angajaților
relevanți pentru sarcinile care le sunt încredințate. Din
același motiv, cursurile de formare urmate sunt înregistrate într-un
registru de formare. (10) În vederea facilitării
îmbunătățirii continue a calității serviciilor
turistice pentru a răspunde cerințelor consumatorilor, este important
să se realizeze anchete în rândul consumatorilor și să se dea
curs reclamațiilor. (11) Pentru a promova
autenticitatea și diversitatea ofertei turistice a Uniunii, este necesar
să se pună la dispoziția consumatorilor informații
actualizate despre obiceiurile locale, patrimoniu, tradiții, produse
și servicii. (12) Pentru a spori gradul de
informare cu privire la principiile europene ale turismului de calitate și
a câștiga, prin urmare, încrederea consumatorilor, este esențial ca
organizațiile de turism să le furnizeze consumatorilor
informații și îndrumări referitoare la aceste principii. (13) În scopul de a facilita
aplicarea principiilor europene ale turismului de calitate pe teritoriul lor,
precum și coordonarea acțiunilor lor, statele membre ar trebui
să coordoneze, să monitorizeze și să promoveze principiile
europene ale turismului de calitate în mod transparent. (14) Pentru a asigura faptul
că principiile europene ale turismului de calitate sunt aplicate în mod
voluntar de către organizațiile de turism care funcționează
în mai multe state membre (organizații transnaționale), este
esențial ca statele membre să coopereze între ele în vederea
aplicării principiilor europene ale turismului de calitate de către
aceste organizații. (15) Pentru a facilita aplicarea
consecventă a principiilor europene ale turismului de calitate, precum
și pentru coordonarea, monitorizarea și promovarea lor în întreaga
Uniune, statele membre sunt invitate să efectueze schimburi de
informații și experiență. Comisia ar trebui să
faciliteze aceste schimburi de informații. (16) Pentru a completa
acțiunea statelor membre în promovarea competitivității
sectorului turismului, este importantă informarea consumatorilor și
sensibilizarea lor cu privire la principiile europene ale turismului de
calitate, prin intermediul unor acțiuni promoționale și de
informare în cadrul Uniunii, dar și în țările terțe sau mai
ales în acestea, având în vedere obiectivul de a promova Uniunea ca set de
destinații de înaltă calitate. În plus, pentru a încuraja crearea
unui mediu favorabil pentru dezvoltarea sectorului turistic, este, de asemenea,
important ca principiile europene ale turismului de calitate să fie
atractive pentru organizațiile din turism. Prin urmare, este important ca
statele membre și Comisia să coopereze în acest sens. (17) Pentru a facilita
monitorizarea și evaluarea aplicării principiilor europene ale
turismului de calitate, statele membre au rolul important de a informa Comisia
cu privire la aplicarea principiilor europene ale turismului de calitate pe
teritoriul lor, în special în cadrul reuniunilor Comitetului consultativ pentru
turism. (18) Pentru a reacționa la
modificările rapide ale condițiilor pieței în domeniul
turismului și pentru a asigura valoarea adăugată a principiilor
europene ale turismului de calitate pe termen lung, Comisia ar trebui să
monitorizeze aplicarea acestora și să evalueze punerea în aplicare a
prezentei recomandări după trei ani de la publicarea în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene. Din același motiv, Comisia ar trebui să
evalueze, de asemenea, dacă sunt necesare măsuri suplimentare pentru
a asigura realizarea obiectivelor reflectate în prezenta recomandare, RECOMANDĂ: 1. Obiect și
domeniu de aplicare Prezenta recomandare stabilește o serie de principiile europene
ale turismului de calitate (denumite în continuare „principiile”) care trebuie
să fie aplicate de către organizațiile din domeniul turismului. 2. Definiții În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele
definiții: (a)
„organizație din domeniul turismului”
înseamnă o organizație publică sau privată, stabilită
în Uniune și care furnizează servicii către consumatori în
domeniul turismului, la nivel local, regional, național sau
transnațional; (b)
„organizație transnațională din
domeniul turismului” înseamnă o organizație din domeniul turismului
care desfășoară activități pe teritoriul sau în
părți ale teritoriului mai multor state membre. 3. Principiile europene
ale turismului de calitate Dacă este adecvat având în vedere dimensiunea și conceptul de
afaceri, se recomandă organizațiilor din domeniul turismului să
aplice următoarele principii în activitățile
desfășurate: (a)
să asigure formarea profesională a
lucrătorilor, inclusiv următoarele: i) formarea tuturor angajaților implicați în furnizarea
de servicii în mod direct către consumatori, pentru a asigura îndeplinirea
în condiții satisfăcătoare a sarcinilor încredințate; ii) înregistrarea de către angajați a cursurilor de
formare la care au participat într-un registru de formare instituit în acest
scop; iii) numirea unui coordonator de calitate pentru a asigura o
abordare coerentă în ceea ce privește managementul
calității serviciilor furnizate și implicarea angajaților
relevanți în calitatea procesului; (b)
să aplice o politică de satisfacție
a consumatorilor, inclusiv următoarele: i) instituirea unui mecanism de gestionare a reclamațiilor
consumatorilor la locul furnizării serviciului sau prin internet; ii) garantarea oferirii unui răspuns neîntârziat la
reclamațiile depuse; iii) realizarea de anchete privind gradul de satisfacție al
consumatorilor și, ținând seama de rezultatele acestora,
îmbunătățirea calității serviciului; (c)
să țină și să respecte un
plan de curățare și întreținere documentat al
instalațiilor sau echipamentelor, după caz; (d)
să pună la dispoziția consumatorilor
informații, inclusiv următoarele: i) informații privind obiceiurile locale, patrimoniul,
tradițiile, serviciile și produsele; ii) informații privind accesibilitatea serviciilor oferite; iii) informații privind aspectele de durabilitate ale
serviciilor oferite; iv) informații privind principiile; (e)
să se asigure că informațiile
menționate sunt corecte, fiabile, clare și accesibile în cel
puțin cea mai relevantă limbă străină, dacă acest
lucru este adecvat ținând seama de amplasare și de conceptul de
afaceri. 4. Activități
care le revin statelor membre 4.1. Statele membre ar trebui să coordoneze, să
monitorizeze și să promoveze aplicarea principiilor pe teritoriile
lor respective. În acest scop, statele membre sunt invitate: (a)
să monitorizeze aplicarea principiilor
stabilite la punctul 3 de către organizațiile din domeniul
turismului; (b)
să își coordoneze cu celelalte state
membre activitățile legate de principii și de aplicarea lor; (c)
să promoveze principiile în rândul
organizațiilor din domeniul turismului; (d)
să se asigure, în cooperare cu alte state
membre, că organizațiilor din domeniul turismului li se pun la
dispoziție informațiile și orientările adecvate cu privire
la principii; (e)
să coopereze între ele pentru a facilita
aplicarea principiilor de către organizațiile transnaționale din
domeniul turismului. 4.2. Se recomandă, de
asemenea, ca modul în care își desfășoară
activitățile statele membre să garanteze transparența. 5. Cooperarea între
statele membre și Comisie Statele membre sunt invitate să informeze Comisia cu privire la
activitățile menționate la punctul 4 și să coopereze
cu Comisia la monitorizarea și evaluarea acestora, precum și în
cadrul inițiativelor de sensibilizare și de promovare. 6. Monitorizarea
și evaluarea 6.1. Comisia ar
trebui să evalueze punerea în aplicare a prezentei recomandări până la [dată care urmează a fi stabilită la 3 ani
de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene] 6.2. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze dacă
ar trebui propuse măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți
coerența calității serviciilor turistice în statele membre. 7. Dispoziții
finale Prezenta recomandare se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] Furnizorii tradiționali de servicii de
călătorie și turistice (hoteluri, restaurante, agenții de
turism, închirieri de autovehicule, companii aeriene de tip charter, autocare
turistice, nave de croazieră etc.) care oferă în mod direct bunuri
și servicii pentru vizitatori. [2] În special distribuția, construcțiile,
societățile de transport în general (aerian, feroviar, maritim, cu
autobuzul/autocarul etc.) și sectorul cultural (inclusiv industriile
culturale și creative). [3] WTTC 2012
http://www.wttc.org/site_media/uploads/downloads/european_union2012.pdf [4] Organizația Mondială a Turismului (UNWTO),
Barometrul turismului mondial, mai 2012. [5] Articolul 6 litera (d) din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene. În continuarea acestuia, articolul 195 din
TFUE prevede următoarele: „În acest scop, acțiunea Uniunii
urmărește: (a) să încurajeze crearea unui mediu favorabil
dezvoltării întreprinderilor în acest sector; (b) să promoveze
cooperarea între statele membre, în special prin schimbul de bune practici”. [6] „Europa, destinația turistică favorită
la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european”, COM(2010)
352 final. [7] P7_TA-PROV (2011) 0407 –
Rezoluția Parlamentului European din 27/09/2011 referitoare la Europa,
destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru
politic pentru turismul european. [8] Ecorys (2009), p. 2. [9] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1177_ro.htm [10] COM (2010)352 final prevede crearea unei mărci
„Europa”, care să completeze eforturile de promovare la nivel
național și regional și să permită destinațiilor
europene să se distingă mai bine de alte destinații internaționale
(acțiunea 18). [11] Desfășurată în cadrul unui grant ad-hoc în
colaborare cu Comisia europeană a turismului, cu obiectivul general de a
defini o strategie de branding și de marketing a Destinației Europa
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/international/index_en.htm [12] COM(2012) 649 final. [13] În prezent, există 42 de țări și
entități ai căror cetățeni nu au nevoie de viză
pentru a călători în UE. Cetățenii din 16 state insulare
din Caraibe și din Pacific ar trebui să poată în curând să
călătorească în spațiul Schengen fără a avea
nevoie de viză. Obiectivul este simplificarea călătoriilor în
spațiul Schengen, precum și în Cipru, Bulgaria și România pentru
cetățenii acestor țări. Propunerea Comisiei prevede că
scutirea de viză va deveni reciprocă prin acorduri de scutire de
vize, asigurând un regim de scutire totală de vize pentru toți
cetățenii UE care doresc să călătorească în
aceste țări. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1179_ro.htm [14] Există în schimb deja dispoziții legislative
generale în UE cu privire la protecția consumatorilor, de exemplu
Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor. [15] Impactul estimat al posibilelor opțiuni și
instrumente juridice ale Etichetei sub egidă europeană a turismului
de calitate, CEPS, septembrie 2012, disponibil on-line la: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=7655,
denumit în continuare CEPS (2012). [16] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5642 [17] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/public-consultation-etq/index_en.htm [18] CEPS (2012) [19] Regulamentul de instituire a unui program pentru
competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și
mijlocii 2014-2020, Regulamentul (UE) nr. 1287/2013, JO L 347, p. 33. [20] COM(2010) 352 final. [21] Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European
și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică
(JO L 27, 30.1.2010, p. 1). [22] Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European
și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea
voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de
mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001
și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (JO L 342, 22.12.2009, p. 1).