This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0584
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Implementation of the Communication from the Commission, from 24 June 2009, on Action Against Cancer: European Partnership [COM (2009) 291 final] and Second Implementation Report on the Council Recommendation of 2 December 2003 on cancer screening (2003/878/EC)
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Punerea în aplicare a Comunicării Comisiei din 24 iunie 2009 privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european [COM (2009) 291 final] și al celui de-al doilea raport de punere în aplicare a Recomandării Consiliului din 2 decembrie 2003 privind screeningul în vederea depistării cancerului (2003/878/CE)
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Punerea în aplicare a Comunicării Comisiei din 24 iunie 2009 privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european [COM (2009) 291 final] și al celui de-al doilea raport de punere în aplicare a Recomandării Consiliului din 2 decembrie 2003 privind screeningul în vederea depistării cancerului (2003/878/CE)
/* COM/2014/0584 final */
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Punerea în aplicare a Comunicării Comisiei din 24 iunie 2009 privind lupta împotriva cancerului: un parteneriat european [COM (2009) 291 final] și al celui de-al doilea raport de punere în aplicare a Recomandării Consiliului din 2 decembrie 2003 privind screeningul în vederea depistării cancerului (2003/878/CE) /* COM/2014/0584 final */
REZUMAT Cancerul este o preocupare majoră în statele membre
și o prioritate centrală a politicii UE în materie de sănătate. În decembrie
2003, Consiliul a adoptat Recomandarea privind screeningul în vederea
depistării cancerului[1].
În iunie 2009, Comisia a adoptat Comunicarea privind lupta împotriva
cancerului: un parteneriat european[2].
Prezentul raport sintetizează principalele realizări în lupta împotriva
cancerului în UE în cadrul ambelor inițiative în vederea atingerii obiectivului
de a reduce incidența cancerului cu 15 % până în 2020. Ø Conducerea: Marea majoritate a statelor membre
- 24 din 28 - au îndeplinit obiectivul de a produce un plan național de
combatere a cancerului (PNCC) înainte de 2013. Ø Sprijin pentru statele membre: Printr-o
acțiune comună în cadrul programului Sănătatea, au fost elaborate orientări
pentru statele membre privind stabilirea planurilor naționale de combatere a
cancerului și privind asistența medicală acordată bolnavilor de cancer. O nouă
acțiune comună lansată în 2014 va duce la elaborarea unui Ghid european privind
îmbunătățirea calității în combaterea globală a cancerului. Directiva privind
aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale
transfrontaliere prevede noi posibilități de cooperare sporită prin intermediul
rețelelor europene de referință între furnizorii de servicii medicale și
centrele de expertiză. Ø Prevenire: Va fi lansată în curând a patra ediție a Codului european împotriva
cancerului, susținut de Comisia Europeană, prin intermediul unor acorduri
administrative cu Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul
Cancerului. Ø Screening: Pe baza prognozelor actuale, peste 500 de milioane de examene de
screening pentru depistarea cancerului mamar, de col uterin și/sau colorectal
vor fi fost efectuate în cadrul programelor publice obligatorii în UE între
2010 și 2020. Au fost elaborate Orientările europene pentru asigurarea
calității în screening și diagnosticarea cancerului mamar (2006, adăugite în
2013), de col uterin (2008, ediția a doua 2014) și a cancerului colorectal
(2010). Ø Asigurarea
calității: Comisia este în curs de a dezvolta un
sistem de asigurare a calității pentru serviciile privind cancerul mamar, pe
baza cadrului legislativ european. Ø Cercetare: În ultimii șapte ani, UE a investit
peste 1,4 miliarde de euro în eforturile de cercetare oncologică. Mai mult de
jumătate din acest buget - 770 milioane EUR - reprezintă investițiile în
proiecte de cercetare colaborativă, pentru găsirea de noi modalități de
combatere a cancerului și de sprijinire a pacienților. Ø Informații privind cancerul: În 2012, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei
Europene a fost numit responsabil pentru coordonarea Sistemului european de
informare cu privire la cancer și depozitar al datelor și instrumentelor
Uniunii Europene. Ø Coordonare: Pentru a îmbunătăți coordonarea
între inițiativele privind cancerul la nivelul UE, Comisia Europeană a
înființat un grup de experți al Uniunii Europene privind combaterea cancerului
în 2014. 1. PREFAȚĂ 1.1 Introducere La 2 decembrie 2003, Consiliul a adoptat în unanimitate Recomandarea
privind screeningul în vederea depistării cancerului[3]
(denumită în continuare recomandarea Consiliului) care recunoaște
importanța atât a poverii reprezentate de cancer, cât și a probelor privind
eficacitatea screeningului pentru cancerele mamar, de col uterin și colorectal.
Recomandarea invită statele membre să întreprindă o acțiune comună pentru a
pune în aplicare programe naționale de screening al populației pentru
depistarea cancerului, cu asigurarea adecvată a calității, în conformitate cu
orientările privind cele mai bune practici europene. În plus, aceasta invită
Comisia Europeană să prezinte un raport cu privire la punerea în aplicare a
programelor de screening pentru depistarea cancerului, să analizeze dacă
măsurile propuse sunt eficiente și să analizeze necesitatea unor eventuale
acțiuni viitoare. În 2008 a fost publicat un prim raport privind punerea în
aplicare a recomandării[4],
care acoperă perioada 2003-2007. La 10 aprilie 2008, Parlamentul European a adoptat o rezoluție privind
combaterea cancerului în cadrul Uniunii Europene extinse, iar Consiliul a
adoptat, la 10 iunie 2008, concluzii cu privire la reducerea poverii cancerului
în Europa. Pe această bază, Comisia Europeană a adoptat la 24 iunie 2009 o Comunicare
privind lupta împotriva cancerului: un parteneriatul european[5]
(denumită în continuare Comunicarea Comisiei) pentru a sprijini statele
membre în eforturile lor de a lupta împotriva cancerului prin furnizarea unui
cadru care să permită identificarea și schimbul de informații, de capacități și
de competențe în materie de prevenire și de combatere a cancerului, asociind
toate părțile interesate din întreaga Uniune Europeană într-un efort colectiv.
În conformitate cu punctul 3.1 din prezenta comunicare, Comisia va prezenta un
raport privind activitatea desfășurată și acesta va constitui baza pentru a
determina viitoarele acțiuni ale UE în domeniul cancerului. 1.2 Povara cancerului în Uniunea Europeană Au
existat cu puțin peste 2,6 milioane de noi cazuri de cancer estimate (excluzând
cancerele de piele altele decât melanoamele) în Uniunea Europeană (UE 27) în
2012[6],
54 % (1,4 milioane) sunt observate în rândul bărbaților și 46 % în
rândul femeilor (1,2 milioane). Cele
mai comune tipuri de cancer în funcție de organele afectate au fost cele mamare
(364 000 de cazuri estimate, 13,8 % din toate cazurile de cancer),
urmate de cele de prostată (359 000, 13,7 %), colorectale
(342 000, 13,0 %), și cele pulmonare (309 000, 11,8 %).
Aceste patru tipuri de cancer au reprezentat jumătate (52,3 %) din povara
globală estimată a cancerului în Uniunea Europeană în 2012. Cele
mai frecvente localizări la bărbați în 2012 au fost cancerele de prostată
(25,1% din numărul total de cazuri), pulmonare (211 000, 14,7%),
colorectale (192 000, 13,4%) și ale vezicii urinare (96 000, 6,7%).
În rândul femeilor, cancerul mamar a fost de departe neoplasmul cel mai des
diagnosticat (364 000, o proporție de 30,4 % din total), urmat
de cancerul colorectal (151 000, 12,5 %), pulmonar (98 000,
8,2 %) și uterin (64 000, 5,4 %). Numărul
total estimat de decese cauzate de cancer în Uniunea Europeană (UE 27) în 2012
a fost de 1,263 milioane, din care 56 % (708 000) în rândul
bărbaților și 44 % în rândul femeilor (555 000). Cancerul pulmonar,
cu aproximativ 310 000 de decese (24,5 % din numărul total) a fost
cauza cea mai frecventă a deceselor cauzate de cancer în Europa în 2012, urmat
de cancerul colorectal (150 000 de decese, 11,9 %), cancerul mamar
(91 000, 7,2 %) și cancerul de stomac (58 000, 4,6 %).
Cancerul pulmonar a continuat să fie cea mai comună cauză de deces provocat de
cancer în rândul bărbaților (183 000, 25,9 %), urmat de cel
colorectal (82 000, 11,6 %) și cel de prostată (71 000, 10 %).
Cancerul mamar a fost principala cauză a decesului în rândul femeilor
(91 000, 16,3 %), urmat de cancerul colorectal (68 000,
12,3 %), pulmonar (81 000, 14,7 %) și ovarian (30 000,
5,4 %). Rata
de supraviețuire a bolnavilor de cancer variază considerabil între țările
europene, în ciuda îmbunătățirilor majore în diagnosticarea și tratarea
cancerului în primul deceniu al secolului 21. Numărul de adulți supraviețuitori
timp de cel puțin 5 ani după diagnosticare a crescut constant de-a lungul
timpului în toată Uniunea Europeană, reflectând progresele importante în
gestionarea cancerului, cum ar fi programele organizate de screening în vederea
depistării cancerului și tratamentele ameliorate. Cu toate acestea, continuă să
existe mari discrepanțe între țări, iar diferențele între ratele internaționale
de supraviețuire se reduc pentru numai câteva tipuri de cancer precum cancerul
mamar, de prostată, rectal, și melanomul pielii[7]. 1.3 Costurile cancerului în Uniunea Europeană Se estimează că statele membre UE au suportat costuri ale cancerului de
126 miliarde EUR în 2009, costurile de asistență medicală fiind de 51,0
miliarde EUR (40 %)[8].
În UE, costurile asistenței medicale pentru cancer au fost estimate la
echivalentul a 102 EUR per cetățean, dar au variat în mod substanțial de la 16 EUR
per persoană în Bulgaria la 184 EUR per persoană în Luxemburg. Pierderile de productivitate din cauza decesul timpuriu au fost
estimate la aproximativ 42,6 miliarde EUR și 9,43 miliarde de zile lucrătoare
pierdute. Îngrijirea informală a fost estimată la 23,2 miliarde EUR. Cancerul
pulmonar a înregistrat cele mai ridicate costuri economice estimate (18,8
miliarde EUR, 15 % din totalul costurilor cancerelor), urmat de cancerul
mamar (15,0 miliarde EUR, 12 %), cancerul colorectal (13,1 miliarde EUR,
10 %), și cancerul de prostată (8,43 miliarde EUR, 7 %). Cercetătorii
indică faptul că aceste estimări sunt conservatoare, deoarece unele categorii
de costuri de sănătate, cum ar fi programele de screening, nu au fost incluse
din cauza imposibilității de a obține aceste date pentru toate țările studiate. 2. REZULTATELE ACȚIUNII ÎN TEMEIUL RECOMANDĂRII CONSILIULUI ȘI A
COMUNICĂRII COMISIEI 2.1 Programe naționale de combatere a cancerului Obiective de acțiune: Ca o acțiune
orizontală, comunicarea Comisiei stabilește obiectivul ca, până la încheierea
parteneriatului, toate statele membre să dispună de programe naționale
integrate de combatere a cancerului (PNCC). Punerea în aplicare a unor astfel
de planuri ar trebui să contribuie în mod durabil la reducerea poverii
cancerului în UE în direcția atingerii obiectivului de reducere cu 15 %
până în 2020 (o reducere cu 510 000 a noilor cazuri). PNCC-urile sunt programe de sănătate publică concepute și gestionate la
nivel central pentru a asigura punerea în aplicare și monitorizarea strategiilor
bazate pe probe pentru profilaxie, depistarea precoce, diagnosticare, tratare,
reabilitare, îngrijiri paliative și cercetare. În 2009, Comisia Europeană și-a
consolidat angajamentul pe termen lung de a lupta împotriva cancerului prin
lansarea unei acțiuni comune în cadrul Parteneriatului
european pentru lupta împotriva cancerului (EPAAC). Obiectivul general
al acțiunii comune EPAAC (2009-2013) este acordarea de sprijin statelor membre
și altor părți interesate în eforturile lor de a combate cancerul în mod mai
eficient și ca un cadru pentru identificarea și schimbul de informații,
capacitate și expertiză în domeniul prevenirii și combaterii cancerului, pentru
realizarea de sinergii și evitarea acțiunilor disparate și a repetării inutile
a eforturilor. Parteneriatul a implicat o gamă largă de părți interesate, cu
experiențele și cunoștințele lor specifice pentru a îmbogăți baza de probe. El
a implicat instituții de cercetare medicală și științifică, reprezentanți ai
industriei și coaliții neguvernamentale ale pacienților din întreaga UE. Acțiuni implementate: Majoritatea statelor
membre au îndeplinit obiectivul de a produce un PNCC înainte de 2013. 24 din
cele 28 de state membre aveau un anumit tip de PNCC, program sau strategie
înainte de 2013. Celelalte patru sunt în curs de desfășurare pentru finalizarea
PNCC-urilor lor respective. PNCC-urile prezintă diferențe semnificative în ceea
ce privește domeniul de aplicare, temele incluse în program, prezența unor
indicatori pentru monitorizarea și/sau evaluarea acestora, durata
planului/programului/strategiei, perioada de pregătire și implicarea
pacienților. EPAAC a furnizat trei aspecte-cheie utile pentru dezvoltarea în
continuare și îmbunătățirea calității PNCC-urilor:
un raport privind stadiul actual al PNCC-urilor în
Uniunea Europeană[9]
un ghid pentru producerea de PNCC-uri de înaltă
calitate în Uniunea Europeană[10]
indicatori pentru monitorizarea, evaluarea și
modificarea PNCC-urilor[11].
S-au depus eforturi semnificative în toate statele membre pentru a produce
PNCC-uri și acestea constituie un element-cheie al unei contribuții durabile la
reducerea poverii cancerului în UE, deoarece creează structurile de bază
necesare pentru combaterea cancerului și creează un mecanism de responsabilizare.
Acestea reprezintă, de asemenea, un cadru pentru introducerea de noi orientări,
metode de îngrijire și mecanisme de cooperare, care să favorizeze progresele în
tratarea cancerului în întreaga UE. 2.2 O treime din cancere pot fi prevenite – răspunsul cel mai rentabil Obiective de acțiune: Comunicarea Comisiei
încurajează parteneriatul să adopte o abordare orizontală care constă în
acționarea asupra principalilor factori determinanți ai sănătății ca un element
esențial pentru a frâna creșterea poverii cancerului în întreaga Uniune
Europeană. Cancerul este provocat de o mulțime de factori și, prin urmare,
prevenirea acestuia va aborda cauzele legate de modul de viață, de activitatea
profesională și de condițiile de mediu. S-a estimat[12] că
aproximativ o treime din toate formele de cancer ar putea fi prevenite prin
modificarea sau evitarea factorilor de risc esențiali. Acești factori includ
fumatul, obezitatea, consumul redus de fructe și legume, lipsa de activitate
fizică[13],
consumul de alcool și expunerea profesională la substanțe chimice cancerigene
și expunerea la soare. Un element cheie al reacției europene este Codul european împotriva
cancerului[14].
Aceasta transmite două mesaje clare:
anumite forme de cancer pot fi evitate – și sănătatea
în general poate fi ameliorată - prin adoptarea unui mod de viață mai
sănătos; precum și
anumite forme de cancer pot fi vindecate, sau șansele
de vindecare a acestora pot fi considerabil mărite, dacă sunt detectate
într-o fază incipientă.
Prin abordarea publicului larg într-un format ușor accesibil
cetățenilor, codul este un instrument de comunicare esențial în prevenirea
cancerului și ar trebui să constituie principalul instrument de difuzare a
măsurilor preventive și de contribuire la schimbarea percepției despre cancer. Acțiuni implementate: Promovarea sănătății
pe baza unor factori determinanți fundamentali ai acesteia a constituit de
multă vreme o prioritate pentru Comisia Europeană și a inclus strategii legate
de probleme de sănătate datorate alimentației, suprasarcinii ponderale și
obezității[15],
precum și de afecțiunile cauzate de alcool[16].
Comisia a elaborat o politică ambițioasă în materie de combatere a tabagismului[17],
menită să descurajeze copiii și tinerii să înceapă să fumeze și de armonizare a
pieței interne a produselor din tutun, precum și de sprijinire a eforturilor
naționale pentru protecția cetățenilor împotriva expunerii la fumatul pasiv,
ținând seama de necesitatea de a adapta promovarea sănătății în rândul
populațiilor și grupurilor țintă specifice. În domeniul profesional, evaluarea Strategiei UE privind sănătatea și
siguranța 2007-2012[18]
a arătat că aceasta a realizat obiectivele relevante și a identificat
necesitatea de a continua să se concentreze pe prevenirea bolilor profesionale,
cancerul fiind de importanță majoră, în cadrul unor acțiuni coordonate cu alte
strategii UE în domeniul sănătății și al mediului. În acest scop, Comisia a
adoptat un nou cadru strategic al UE privind sănătatea și securitatea în muncă
2014-2020[19].
În plus, Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva
riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de
muncă[20]
stabilește un număr de măsuri preventive menite să elimine sau să reducă la
minimum expunerea profesională la substanțe chimice cancerigene și mutagene. În
plus, lista substanțelor clasificate drept cancerigene sau mutagene este
actualizată în funcție de datele științifice disponibile în partea 3 din anexa
VI la Regulamentul nr. 1272/2008 (CLP) privind clasificarea, etichetarea și
ambalarea substanțelor și a amestecurilor[21].
Mai precis, acțiunea comună EPAAC a relansat Săptămâna europeană
împotriva cancerului[22]
pentru a transmite mesaje de promovare a sănătății din partea Codului european
împotriva cancerului. Cea de-a 4-a ediție a Codului european împotriva cancerului
(prima versiune 1987, a doua versiune 1994, a treia versiune 2003), sprijinită
de Comisia Europeană prin intermediul unor acorduri administrative cu Agenția
Internațională de Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC), a început și
lucrările sunt în curs de desfășurare. 2.3 Screeningul și detectarea timpurie a cancerelor Obiective de acțiune: Recomandarea
Consiliului recomandă screeningul populației pentru depistarea cancerului
mamar, cervical sau colorectal, pe baza elementelor de probă disponibile
privind eficacitatea, sub rezerva punerii în aplicare a sistemelor adecvate de
asigurare a calității. OMS a aprobat în 2011 aceste recomandări pentru cele 53
de state membre din regiunea europeană[23]. Screeningul organizat pentru depistarea cancerului de col uterin este
pus în aplicare încă din anul 1963 în unele state membre. Programele de
screening pentru cancerul mamar au început să fie puse în aplicare la sfârșitul
anilor 1980. Programele de screening pentru cancerul colorectal, cu toate
acestea, au fost stabilite doar în anii2000 și acoperă încă o mică parte din
Europa. În conformitate cu primul raport privind punerea în aplicare a
recomandării Consiliului, volumul anual al examenelor de screening în UE este
considerabil; totuși, acest volum reprezenta mai puțin de jumătate din numărul
minim anual de examinări care ar trebui să aibă loc dacă testele de screening
specificate în recomandare ar fi disponibile tuturor cetățenilor UE având
vârsta adecvată (aproximativ 125 de milioane de examinări pe an). În plus, mai
puțin de jumătate din volumul de examinări din acel moment (41%) a fost
realizat în cadrul programelor destinate populației care au creat cadrul
organizatoric pentru implementarea unui sistem complet de asigurare a
calității, în conformitate cu cerințele recomandării Consiliului. Acțiuni implementate: Pe baza prognozelor
actuale, s-a înregistrat o îmbunătățire semnificativă a amplorii screeningului
în Uniunea Europeană în ultimii ani. Peste 500 de milioane de examene de screening
pentru depistarea cancerului mamar, a cancerului de col uterin și/sau a
cancerului colorectal vor fi efectuate în cadrul programelor publice
obligatorii numai în UE între 2010 și 2020. Cele trei tipuri de cancer vizate
de recomandare (cancerul mamar, cervical și colorectal reprezintă aproape o
cincime, sau 400 000, din cele 1,8 milioane de decese cauzate de cancer în
regiunea europeană (IARC 2008). Primele date din ancheta europeană de sănătate realizată
prin interviu (EHIS) - primul val[24] privind cancerul mamar, cancerul de
col uterin și cancerul colorectal[25] au fost publicate în decembrie
2010. În conformitate cu aceste date[26], în ceea ce privește procentul
de femei care au efectuat o mamografie, cu vârste cuprinse între 50 și 69 de
ani, în țările studiate, Franța are cel mai mare procent (92,9 %), urmată
de Spania (92,3 %), Austria și Germania (90 %), Belgia (89,5 %)
și Ungaria (86,9 %); Bulgaria (19,5 %) și România (13,5 %) au
cele mai scăzute rate. Adoptarea de orientări europene privind cele mai bune practici a
fost identificată în recomandare ca fiind cea mai importantă activitate
în vederea punerii în aplicare a programelor de screening pentru a facilita
dezvoltarea în continuare la nivel național și, după caz, la nivel regional a
celor mai bune practici în ceea ce privește programele de screening de înaltă
calitate pentru depistarea cancerului . Încă în anul 2006 a fost produsă cea
de-a 4-a ediție a Orientărilor europene pentru asigurarea calității în
screeningul și diagnosticarea cancerului mamar[27]. De la publicarea ultimului raport de punere în
aplicare, lucrările privind orientările au continuat să fie o prioritate:
În 2008, Comisia, în cooperare cu IARC
și Rețeaua europeană de screening pentru depistarea cancerului de col
uterin (ECCSN), a produs cea de a 2-a ediție a Orientărilor europene
pentru asigurarea calității în screeningul și diagnosticarea cancerului de
col uterin[28]. Aceste orientări
includ actualizări cuprinzătoare cu privire la detaliile tehnice și
documentația, precum și evaluarea noilor tehnologii, de exemplu: citologie
pe bază lichidă, interpretare automată a testelor Papanicolau și testare
pentru papilomavirusuri umane. Sfera de aplicare a orientărilor a fost, de
asemenea, extinsă pentru a include instrucțiuni cuprinzătoare pentru
medicii generaliști, ginecologi și citopatologi, pregătite de către o
echipă multidisciplinară de experți.
În 2010, Comisia Europeană în cooperare cu IARC a realizat prima
ediție a Orientărilor europene pentru asigurarea calității în screeningul
și diagnosticarea cancerului colorectal[29].
Orientările UE privind screeningul pentru cancerul colorectal au ca scop
creșterea standardelor de calitate prin furnizarea unor recomandări bazate
pe probe și pe principiile de asigurare a calității care trebuie
respectate la punerea în aplicare a programelor de screening pentru
depistarea cancerului colorectal în statele membre ale UE. Acestea acoperă
întregul proces de screening, de la trimiterea invitațiilor și organizare,
până la diagnosticare și tratarea leziunilor depistate. Acestea se
concentrează asupra unor elemente esențiale pentru screening, dar
includ, de asemenea, principii care sunt la fel de importante în diagnosticare:
formare, munca în echipă multidisciplinară, monitorizare și evaluare,
rentabilitate, reducerea efectelor negative, precum și oportunitatea unor
anchete suplimentare.
În 2013,
Comisia Europeană în cooperare cu IARC, EUREF, grupul de lucru privind
patologia de screening pentru cancerul mamar și acțiunea comună EPAAC au
publicat Suplimentele la cea de a 4-a ediție a Orientărilor europene
pentru asigurarea calității în screeningul și diagnosticarea cancerului
mamar[30]. Primul supliment (Mamografia digitală -
actualizare) răspunde la dezvoltarea tehnologică rapidă care a însoțit o
amplă creștere a frecvenței de utilizare a imagisticii digitale în
screeningul și diagnosticarea mamografică de la publicarea celei de-a
patra ediții. Al doilea supliment abordează mai multe teme în domeniul
asigurării calității patologiei în screeningul și diagnosticarea
cancerului mamar, domeniu în care, în ultimii ani, au apărut probleme și
soluții practice, precum și noi tehnici și alte evoluții,
În 2014, Comisia, în cooperare cu IARC și Rețeaua
europeană de screening pentru depistarea cancerului de col uterin (ECCSN),
intenționează să producă cea de a 2-a ediție a Orientărilor europene
pentru asigurarea calității în screeningul și diagnosticarea cancerului de
col uterin - Suplimente care acoperă testarea
primară a prezenței papilomavirusului uman (HPV) în
screeningul cancerului de col uterin și organizarea testării în vederea
depistării prezenței papilomavirusului uman (HPV) și utilizarea
testelor convenționale de citologie în screeningul pentru cancerul de col
uterin.
Unul dintre obiectivele acțiunii comune EPAAC este de a stabili un ciclu
cuprinzător de cursuri intensive de gestionare a programelor de screening
pentru depistarea cancerului. Pentru sprijin de specialitate în
conceperea și realizarea de proiecte-pilot în curs de formare intensivă, a fost
înființată o rețea de școli europene de gestionare a screeningului (ESSM)[31]. Programul de sănătate al UE a sprijinit, în egală măsură, proiectul
Aurora[32],
menit să identifice o strategie comună și fezabilă privind modul de promovare a
screeningului pentru depistarea cancerului de col uterin în noile state membre
ale UE, vizând în special femeile între 30 și 69 de ani și asigurarea
acoperirii grupurilor greu accesibile, să acorde asistență noilor state membre
ale UE în punerea în aplicare a programului de screening pentru depistarea
cancerului cervical pe bază de probe și să promoveze schimbul de informații și
de expertiză. În scopul cartografierii serviciilor de oncologie care oferă screening
și îngrijire în toate țările europene, Centrul Comun de Cercetare (JRC) al
Comisiei Europene a lansat în 2012 un studiu referitor la serviciile
furnizate în țările europene privind cancerul mamar[33].
Potrivit rezultatelor acestui sondaj, 22 țări dețin programe de screening
pentru depistarea cancerului mamar, dintre care 21 sunt organizate în
conformitate cu definițiile prevăzute în orientări. 15 din 25 de țări au
programe de screening pentru depistarea cancerului colorectal, și alte patru
sunt într-o etapă de tranziție către un program organizat. 19 din 25 de țări au
programe de screening pentru cancerul de col uterin și unele transformă
activități nesistematice actuale într-un program de asigurare a calității, la
nivelul întregii populații. 2.4 Acreditarea serviciilor privind cancerul mamar în Uniunea Europeană Obiective de acțiune: Comunicarea Comisiei
afirmă intenția Comisiei de a elabora un sistem pilot european de
acreditare pe bază de voluntariat pentru screeningul și monitorizarea
cancerului mamar, pe baza noilor orientări europene pentru depistarea și
diagnosticarea cancerului mamar (și versiunile lor anterioare, care sunt
cele mai vechi și dezvoltate orientări în domeniu). Aceasta urmează abordarea din recomandare de a promova
screening-ul pentru depistarea cancerului bazat pe o abordare sistematică,
adresată populației, cu asigurarea calității. Comunicarea a fost urmată de concluziile
Consiliului din 2008 privind reducerea implicațiilor cancerului[34],
în care Comisia este invitată să exploreze potențialul pentru dezvoltarea unui
sistem pilot de acreditare pentru programele de screening și supraveghere a
cancerului mamar, pe baza orientărilor europene de asigurare a calității. Acțiuni implementate: În decembrie 2012, JRC a primit următoarele
sarcini:
să dezvolte o nouă ediție a Orientărilor europene
privind metodele de screening și diagnosticare a cancerului mamar, și
să dezvolte un sistem de asigurare a calității pentru
serviciile privind cancerul mamar bazat pe cadrul legislativ european în
materie de acreditare, astfel cum este definit în Regulamentul (CE)
nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie
2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței
în ceea ce privește comercializarea produselor[35].
Acest proiect, care este încă în curs de desfășurare, urmărește să
stabilească un set minim de cerințe de calitate pentru asistența medicală în
cazul cancerului mamar în întreaga UE, bazat pe o nouă ediție a
Orientărilor europene privind metodele de screening și diagnosticare a
cancerului mamar, care ar trebui să fie disponibilă în 2016. În plus,
JRC va elabora o platformă europeană de orientări care va
cuprinde orientările existente pentru alte stadii ale tratamentului cancerului
mamar, dincolo de screening și diagnosticare, tratare, reabilitare,
monitorizare și supraveghere, inclusiv, în cazul în care este necesar,
gestionarea durerii, precum și aspecte precum sprijinul psihologic și
îngrijirea paliativă, care sunt esențiale pentru un concept de calitate
orientat către pacient. 2.5 Aplicarea celor mai bune abordări în materie de asistență medicală
- identificarea și difuzarea de bune practici Obiective de acțiune: Comunicarea prevede o reducere a inegalităților privind mortalitatea
din cauza cancerului, reducând cu 70 % disparitățile dintre țările cu cele
mai bune rezultate și statele membre cu cele mai slabe rezultate până în 2020[36].
Acest obiectiv este sprijinit prin elaborarea de orientări pentru modele de
cele mai bune practici în domeniul îngrijirilor pacienților cu cancer, ținând
cont de contextele naționale, regionale și locale. Acțiuni implementate: EPAAC a elaborat mai multe inițiative în domeniul sănătății, inclusiv o
imagine cuprinzătoare a peisajului tratamentelor oncologice în Europa:
Pentru a identifica cele mai bune practici în serviciile de sănătate
europene, prin promovarea abordărilor inovatoare de creare de rețele
pentru schimbul de experiență: a fost elaborată o
declarație de politică privind tratamentul multidisciplinar al
cancerului[37]
pentru a defini elementele de bază pe care ar trebui să le includă toate
echipele multidisciplinare care se ocupă de tumori. În plus, un sistem informatizat
de gestiune a simptomelor și de asistență decizională pentru gestionarea
simptomelor în cadrul îngrijirilor paliative.
Pentru elaborarea de orientări privind tratamentul
cancerului pediatric: Acțiunea comună a colaborat
îndeaproape cu Societatea europeană de oncologie pediatrică (SIOP) pentru
promovarea îmbunătățirii orientărilor în oncologia pediatrică. Recent a
fost întreprins un sondaj în statele membre cu scopul de a evalua punerea
în aplicare a acestor orientări, prin utilizarea rezultatelor unui studiu
similar realizat în 2008 de SIOP ca o măsură de referință. Rezultatele
acestei comparații sunt așteptate în 2014.
Probe și utilizarea medicinii complementare și
alternative în tratarea cancerului: este în curs
de desfășurare un studiu privind structurile europene și centrele de
medicina complementară și alternativă în cadrul oncologiei integratoare.
Pentru elaborarea, revizuirea și armonizarea
conținutului și punerea în aplicare a unor orientări clinice: Partenerii din cadrul acțiunii comune s-au concentrat pe două
domenii în activitatea lor privind elaborarea de orientări clinice pentru
tratarea cancerului: nutriție și formele rare de cancer. În ceea ce
privește alimentația, orientările rezultate din activitatea privind
nutriția au fost comunicate de JRC centrelor europene de luptă împotriva
cancerului[38].
Punerea în aplicare a unei strategii de formare
pentru îmbunătățirea competențelor psihosociale și de comunicare între
furnizorii de servicii de asistență medicală: O
serie de organizații partenere au contribuit la un exercițiu de
inventariere a resurselor în sistemul de sănătate în ceea ce privește
tratamentele oncologice psihosociale, abilitățile de comunicare în rândul
specialiștilor din domeniul sănătății și activitățile de formare în
domeniul psio-oncologiei, precum și lacunele existente între necesități și
capacitate. Rezultatele indică faptul că, în 20 dintre cele 26 de țări
care au răspuns la sondaj, tratamentele oncologice psihosociale sunt
incluse în PNCC, dar numai 10 au un buget specific pentru aceasta[39].
Pentru a asigura continuitatea eforturilor de a îmbunătăți combaterea
cancerului, în special în domeniul asistenței medicale, Comisia a lansat în
2014 o nouă acțiune comună de trei ani privind combaterea cancerului,
finanțată prin cel de-al doilea program de sănătate al UE. Obiectivul său
principal este acela de a furniza un ghid european privind îmbunătățirea
calității în combaterea globală a cancerului, precum și o platformă pentru
statele membre, care va oferi spațiul necesar pentru dezbateri pe teme privind
cancerul. Se prevede ca ghidul și documentele de poziție care vor fi elaborate să
includă atât bune practici și recomandări fundamentate științific, să
contribuie la stimularea îmbunătățirii calității în ceea ce privește combaterea
și tratamentul cancerului la nivel național și să contribuie la reducerea
inegalităților. Ghidul urmează să abordeze subiecte privind programele de
screening bazate pe probe și calitate, organizația Comprehensive Cancer
Network, îngrijirea bolnavilor de cancer în cadrul comunității și
supraviețuirea. Statele membre vor primi îndrumări privind diferitele aspecte
ale punerii în aplicare a programelor de screening de înaltă calitate în
conformitate cu orientările europene pentru asigurarea calității în screeningul
pentru depistarea cancerului de col uterin, mamar și colorectal și cu
orientările privind alte posibile programe de screening (de exemplu, pulmonar,
de prostată). Statele membre vor avea la dispoziție un model de rețea globală
privind cancerul, care poate fi adaptat ulterior la contextele lor naționale. De asemenea, Comisia dorește să sprijine soluțiile în materie de
e-sănătate, în special prin intermediul rețelei de e-sănătate și prin Planul de
acțiune privind e-sănătatea, deoarece e-sănătatea are potențialul de a furniza
tratamente oncologice mai personalizate, dedicate, efective și eficiente și
poate contribui la reducerea erorilor. Aceste beneficii au fost demonstrate
prin utilizarea telemedicinii pentru gestionarea bolilor, precum și pentru
promovarea sănătății. În alt domeniu de acțiune privind furnizarea de asistență
medicală, Comisia explorează soluții tehnice și financiare pentru
aprovizionarea cu izotopi medicali, după episoadele de penurie din acest
domeniu din Europa. Ca urmare a concluziilor Consiliului „Către furnizarea
în condiții de siguranță a radioizotopilor pentru uz medical în Uniunea
Europeană” adoptate la 6 decembrie 2010[40],
a fost înființat un observator european care să ajute la soluționarea
problemelor legate de lanțul de aprovizionare care influențează direct
necesitățile serviciilor de asistență medicală. 2.6 Forme rare de cancer Obiective de acțiune: Comunicarea
subliniază necesitatea combaterii inegalităților privind mortalitatea datorată
cancerului, care poate fi evitată prin asistența medicală, reducând
disparitățile dintre statele membre cu cele mai bune rezultate și statele
membre cu cele mai proaste rezultate. Cazul formelor rare de cancer este
menționat drept un domeniu cu valoare adăugată la nivelul UE pe baza viitoarei
cooperări privind rețelele europene de referință, de exemplu în domeniul
bolilor rare, care includ multe forme de cancer rare. În principiu, tumorile rare ar trebui definite în același mod ca și
bolile rare. Acestea sunt definite ca acele condiții a căror prevalență este
mai mică de 5 la 10 000 din populația europeană. Anual, diagnosticele de
forme rare de cancer reprezintă aproximativ 22 % din toate cazurile de
cancer diagnosticate. Spre deosebire de cancerul la adulți, practic toate
cazurile de cancer în rândul copiilor sunt rare, dar grave. Aproximativ
40 000 de copii sunt diagnosticați cu cancer în fiecare an în UE. Aceste
tumori reprezintă poveri deosebite pentru pacienți, necesitând diagnostice și
tratamente specializate care pot sa nu fie ușor disponibile în apropierea
locului lor de reședință. Pacienții trebuie să parcurgă uneori distanțe mari
pentru a avea acces la servicii de diagnostic și tratament multidisciplinar
corespunzător și au puține opțiuni pentru un al doilea aviz. Acțiuni implementate: Politica UE în domeniul bolilor rare are scopul de a contribui la
abordarea provocărilor legate de tratarea tumorilor rare. Aceasta se bazează pe
Comunicarea Comisiei din 2008 intitulată „Bolile rare: o provocare
pentru Europa”[41]
și pe Recomandarea Consiliului privind o acțiune în domeniul
bolilor rare din 2009[42].
Acțiunea Uniunii Europene în acest domeniu vizează îmbunătățirea accesului
pacienților la diagnostic, informații și îngrijiri adecvate și în timp util. În
acest domeniu, acțiunea la nivel european poate fi mai eficientă decât acțiunea
individuală a statelor membre. În plus, Directiva privind aplicarea drepturilor pacienților în
cadrul asistenței medicale transfrontaliere[43]
clarifică drepturile pacienților de acces la tratament sigur și de bună
calitate în întreaga UE, precum cele de rambursare a cheltuielilor aferente.
Aceasta oferă o bază pentru o cooperare mai strânsă între autoritățile
naționale de sănătate prin intermediul mai multor acțiuni. Unele dispoziții
privesc bolile rare. În special, articolul 12 prevede cooperarea
consolidată dintre statele membre și îi acordă Comisiei mandatul de a sprijini
statele membre în vederea dezvoltării rețelelor europene de referință (ERN)
între furnizorii de servicii medicale și centrele de expertiză din țările UE
pentru bolile cu răspândire slabă, complexe sau rare. Două decizii[44]
[45]
adoptate în martie 2014 stabilesc criteriile pentru rețelele europene de
referință și membrii lor, precum și procesul de determinare, evaluare și
autorizare a acestora. Numai rețelele aprobate în conformitate cu aceste
cerințe juridice vor beneficia de recunoașterea formală a UE și vor beneficia de
sigla UE ERN, o marcă înregistrată deținută de către Uniunea Europeană. Pe baza pachetului UE privind bolile rare, Comisia Europeană a
sprijinit o serie de inițiative în cadrul programului de sănătate după cum
urmează:
În 2012,
proiectul RARECARENET (Rețeaua de informare privind formele rare de
cancer)[46],
care se bazează pe unele dintre activitățile anterioare ale proiectului RARECARE
(Supravegherea cancerelor rare în Europa)[47], a furnizat
estimări privind incidența, prevalența, rata de supraviețuire și mortalitatea
pentru toate formele rare de cancer. Proiectul are ca obiectiv (i) să ofere indicatori actualizați privind povara reprezentată de
formele rare de cancer, (ii) să colecteze și să difuzeze informații
privind filierele de îngrijire în cazul formelor rare de cancer, (iii) să
identifice criteriile pentru centrele de expertiză pentru formele rare de
cancer, (iv) să producă și să difuzeze informații privind diagnosticarea
și tratarea unor forme rare de cancer, (v) să elaboreze o bază de date
clinice privind formele foarte rare de cancer, (vi) să ofere noi
cunoștințe despre aceste boli și gestionarea lor clinică, și (vii) să
dezvolte și să difuzeze informații pentru pacienți, inclusiv o listă a
asociațiilor de pacienți dedicate formelor rare de cancer.
În 2013, Rețeaua europeană de referință a experților în
oncologie pediatrică pentru diagnosticare și tratament (ExPO-r-NeT),
pentru sprijinirea furnizării de asistență medicală pentru copiii și
tinerii cu cancer dintr-un alt stat membru decât statul membru de
afiliere, în cazul în care expertiza privind anumite afecțiuni legate de
cancer este rară și numărul de cazuri este redus, contribuind la
furnizarea celei mai bune îngrijiri transfrontaliere pentru formele rare
de cancer la copii.
În plus, a fost constituită Rare Cancers Europe[48], o
inițiativă multilaterală care abordează provocări specifice reprezentate de
formele rare de cancer. 2.7 Cooperarea și coordonarea din domeniul cercetării cancerului Obiective de acțiune: Comunicarea Comisiei
solicită dezvoltarea unei abordări coordonate în domeniul cercetării cancerului
în întreaga Uniune Europeană, având drept scop realizarea coordonării unei
treimi a cercetării din toate sursele de finanțare până în 2013. Acțiuni implementate: UE joacă un rol foarte
important pentru finanțarea cercetării în domeniul cancerului. În ultimii șapte
ani, prin intermediul celui de-al 7-lea Cadru pentru cercetare (2007-2013),
Comisia a investit mai mult de 1,4 miliarde EUR în programe de cooperare
internațională, cercetare de frontieră, programe de mobilitate, parteneriate
public-privat și coordonarea eforturilor naționale de cercetare în ceea ce
privește cancerul. Mai mult de jumătate din acest buget — 770 de milioane EUR —
a fost utilizat pentru a încuraja actorii principali din întreaga Europă și din
lume să își unească forțele pentru „proiecte de cercetare în colaborare”, să
găsească noi modalități de combatere a cancerului și de sprijinire a
pacienților. Aceste proiecte contribuie la o mai bună înțelegere a modului de
apariție a diferitelor tipuri de cancer, și a modalităților de diagnosticare
rapidă și de tratare a acestora cu mai mult succes. Europa este una dintre regiunile lider la nivel mondial pentru
cercetarea în domeniul cancerului. Cea mai mare parte din această activitate de
cercetare este finanțată și efectuată în fiecare țară. Pentru a contribui la
coordonarea și conectarea numeroaselor și diverselor eforturi naționale, UE
finanțează inițiative precum cartografierea fondurilor naționale de combatere a
cancerului, prin intermediul rețelei TRANSCAN[49];
optimizează și pune în legătură registrele regionale și naționale privind
cazurile de cancer prin intermediul rețelei EUROCOURSE[50]; și
facilitează schimburi de experți și contribuie la transferul de bune practici
dintr-o țară în alta. În plus, EPAAC a lansat lucrările privind cercetarea în domeniul
cancerului cu trei obiective specifice:
identificarea și prioritizarea domeniilor din
cercetarea în domeniul cancerului care vor beneficia de pe urma
coordonării și a colaborării transfrontaliere;
identificarea mecanismelor pentru o abordare
concertată a coordonării unei treimi din cercetarea în domeniul cancerului
din toate sursele de finanțare până în 2013;
dezvoltarea coordonării proiectelor pilot de cercetare în domenii
specifice.
În acest context, au fost dezvoltate următoarele proiecte pilot:
coordonarea cercetării europene în domeniul cancerului în cadrul cercetării
clinice în fază incipientă; un centru european de cunoaștere pentru
epidemiologie și cercetare medicală publică în domeniul cancerului: coordonarea
cercetării și schimbul de cunoștințe. Încă de la început a fost clar că nu există nicio metodologie unică
care ar putea fi aplicată în vederea coordonării tuturor ariilor de cercetare
privind cancerul între toate țările. Provocarea este, prin urmare, de a adapta
metodele de coordonare la anumite subiecte de cercetare și la nevoile părților
interesate, utilizând principii consensuale de coordonare. 2.8. Furnizarea informațiilor comparabile necesare pentru politici și acțiuni Obiective de acțiune: Comunicarea Comisiei
solicită garantarea de date exacte și comparabile privind incidența,
prevalența, morbiditatea,, vindecarea, supraviețuirea și mortalitatea
pacienților de cancer în UE până în 2013. În acest scop, se recunoaște
necesitatea înființării unui Sistem european de informare cu privire la
cancer (ECIS), care să reunească resursele și instituțiile care se ocupă de
informații și date despre cancer pentru a le oferi cunoștințele necesare pentru
a optimiza activitățile de combatere a cancerului. ECIS ar trebui să coordoneze
și să orienteze întregul proces de colectare de date, controlul calității,
gestionarea, analiza și difuzarea. Pentru
îmbunătățirea comparabilității datelor epidemiologice privind cancerul, două
dintre primele proiecte sprijinite de Comisia Europeană în cadrul programului Europe
Against Cancer din 1987 au fost înființarea Rețelei europene a
registrelor privind cazurile de cancer (ENCR)[51]
și a EUROCARE (Studiul privind supraviețuirea pacienților de cancer în
Europa pe baza registrului european privind cazurile de cancer)[52].
Cadrul ENCR promovează colaborarea între registrele privind cazurile de
cancer, definește standardele de colectare a datelor, furnizează cursuri de
formare regulată pentru personalul însărcinat cu registrele privind cazurile de
cancer și diseminează informații privind incidența și mortalitatea cauzată de
cancer în Uniunea Europeană și în întreaga Europă[53]. Difuzarea de
informații comparabile privind cancerul este, de asemenea, susținută de bazele
de date la nivel european privind decesele cauzate de cancer, întreținute de EUROSTAT[54],
care este responsabil de colectarea și de omogenizarea statisticilor privind
decesele cauzate de cancer, în funcție de vârstă, sex, naționalitate și
regiune; în plus, datele ENCR[55]
constituie un sistem cuprinzător de informații privind povara reprezentată de
cancer în Europa (în principal privind incidențe și mortalitatea), completate
de datele EUROCARE privind supraviețuirea, răspândirea și structurile de
îngrijire. În cele din urmă,
și pentru a crea un sistem de indicatori comparabili privind cancerul,
proiectul EUROCHIP (Indicatori europeni de sănătate privind cancerul)[56],
finanțat prin Programul de sănătate al Uniunii Europene, a elaborat indicatori
pentru monitorizarea cancerului. În cadrul proiectului EUROCOURSE,
site-ul internet al Observatorului European al cancerului (ECO) a fost
creat ca un portal centralizat de gestionare automatizată și diseminare a
datelor din registrele privind cancerul. Datele generale legate de sănătate,
necesare pentru o interpretare adecvată a indicatorilor privind cancerul, sunt
organizate în cadrul site-urilor internet ale UE privind sănătatea[57].
Datele economice specifice și generale de sănătate sunt colectate în baza de
date a OCDE privind sănătatea[58].
În cele din urmă, comunitatea științifică europeană se află în avangarda
cercetării metodologice în epidemiologia pe baza populației și în sănătatea
publică, de la analiza și proiectarea curbelor de incidență și de mortalitate
până la analiza ratei de supraviețuire, estimarea prevalenței,, planificarea și
realizarea de studii de înaltă rezoluție, și privind studiul asupra
inegalităților economice și sociale în domeniul sănătății. Acțiuni
implementate: Acțiunea
comună EPAAC a acordat prioritate celor trei obiective principale pentru a
contribui la dezvoltarea sistemului european de informare cu privire la cancer:
inventarierea principalelor surse de date științifice privind
cancerul în Europa și identificarea temele prioritare care trebuie
sprijinite de parteneriat;
unificarea indicatorilor furnizați de activitățile europene
existente în cadrul unei platforme comune privind cancerul (incidența,
prevalența, rata de supraviețuire și mortalitatea);
crearea unui grup operativ privind cazurile de cancer în rândul
populației, examinarea costurilor în Europa.
În 2009, acțiunea comună EPAC a fost însărcinată
să prezinte, până în 2013, o propunere de stabilire a bazei unui viitor sistem
european de informare cu privire la cancer, în consens cu toți factorii
implicați în lupta împotriva cancerului (furnizori de date, profesioniști din
domeniul sănătății, guverne, cetățeni, pacienți și cercetători). În 2012, JRC a fost însărcinat cu sprijinirea
dezbaterii privind ECIS și să acționeze ca depozitar al datelor și
instrumentelor Uniunii Europene. Raportul „Developing
a European Cancer Information System: a proposal from the European Partnership
for Action Against Cancer (EPAAC)”[59]
care a fost produs ca rezultat al EPAAC servește ca bază a
activității Centrului Comun de Cercetare (JRC). Centrul Comun de
Cercetare (JRC) va asigura sustenabilitatea ECIS și coordonează dezvoltarea în
continuare a acestuia. JRC lucrează în strânsă colaborare cu toate părțile
interesate importante în domeniul datelor privind cancerul, în sprijinul
Rețelei europene a registrelor privind cazurile de cancer (ENCR) pentru care
JRC a preluat responsabilitățile Secretariatului în 2012 și colaborează cu
Agenția Internațională pentru Cercetarea Cancerului (IARC), precum și cu alte
rețele și proiecte științifice la nivel european precum EUROCARE, CONCORD
(Programul de supraveghere mondială a bolnavilor de cancer supraviețuitori)[60],
acțiunea comună PARENT (Inițiativa privind crearea de registre pentru pacienții
transfrontalieri)[61]
și alte grupuri, pentru a defini cele mai eficiente opțiuni privind toate
funcțiile majore ale ECIS, cum ar fi controlul calității datelor, analize
statistice, difuzare și diseminare de informații privind cancerul, etc. În prezent, peste 200 de registre privind cazurile de cancer sunt
conectate în cadrul ENCR în Europa. Sistemele de colectare a datelor din
diferite țări reflectă organizarea specifică a sistemelor naționale de sănătate
și există încă obstacole în ceea ce privește accesul la date, astfel încât este
dificil să se treacă de la nivel național la nivel european deoarece nu toți
indicatorii sunt comparabili la nivelul UE. Registrele furnizează în prezent
majoritatea datelor epidemiologice privind cancerul, dar, de cele mai multe
ori, nu dispun de personal suficient, sau sunt lansate fără o planificare
adecvată. 2.9 Conlucrarea în cadrul parteneriatului Obiective de acțiune: Comunicarea
definește rolul Comisiei Europene în garantarea faptului că parteneriatul se
bazează pe o abordare pragmatică în care partenerii cooperează și că acțiunile
și activitățile propuse sunt corespunzătoare acțiunii la nivelul UE. Acțiuni implementate: Acțiunile comune sunt activități care sunt desfășurate de către Uniunea
Europeană și statele membre, în cadrul programului în domeniul sănătății. Pe
durata parteneriatului, structurile consultative ale acțiunii comune EPAAC au
permis un amplu schimb de opinii și o cooperare constructivă între Comisia
Europeană și statele membre. Pentru creșterea vizibilității și îmbunătățirea coordonării
la nivelul UE a unor inițiative de luptă împotriva cancerului, Comisia
Europeană a înființat un grup de experți al Comisiei Europene privind
combaterea cancerului[62]. Aceasta vine în întâmpinarea solicitărilor din partea statelor membre
și a părților interesate pentru o mai bună coordonare în lumina extinderii
activității privind cancerul. În plus, schimbul de cunoștințe și de informații
poate contribui la rezolvarea unora dintre dificultățile cu care se confruntă
statele membre în combaterea cancerului și va facilita cooperarea cu părțile
interesate relevante. 3. CONCLUZII Acțiunea UE în
domeniul cancerului, bazată pe comunicarea Comisiei a consolidat cooperarea
dintre Uniunea Europeană, statele membre și părțile interesate relevante și a
creat o valoare adăugată europeană în domeniile relevante (PNCC, screening,
sistemul de informare cu privire la cancer, formele rare de cancer etc.),
precum și o bază practică pentru continuarea și extinderea mecanismelor de
cooperare. Această cooperare în domenii strategice a furnizat un cadru care a
adus o contribuție durabilă la reducerea poverii cancerului în UE și la
menținerea obiectivului de reducere cu 15 % până în 2020. Conform
ultimelor date disponibile, în perioada 2000-2010, incidența celor mai frecvente
tipuri de cancer (de exemplu cancerul mamar, pulmonar, de prostată și
colorectal) a scăzut cu aproximativ 10 %. Pentru a continua
această cooperare, prezentul raport a descris unele dintre etapele următoare: Ø
Al 3-lea Program UE pentru sănătate oferă oportunități de promovare a acțiunii de sănătate publică privind
cancerul. Ø
Orizont 2020, în
special obiectivul privind sănătatea, schimbările demografice și bunăstarea,
oferă oportunități de a desfășura activități de cercetare în domeniul
cancerului și al altor boli cronice majore. Ø
Comisia continuă să sprijine dezvoltarea planurilor
naționale de înaltă calitate în Uniunea Europeană. Ø
Este necesar să se
susțină difuzarea celei de-a 4-a ediții a Codului european împotriva
cancerului, ca un instrument esențial pentru prevenirea și promovarea
activităților de combatere a cancerului în UE. Ø
Este important ca noua directivă privind
produsele din tutun să fie pe deplin operațională prin asigurarea
utilizării depline a competențelor delegate și de executare, precum și
susținerea punerii ei în aplicare de către statele membre pentru a reduce
fumatul pe întreg teritoriul UE și a contribui la reducerea incidenței
cancerului. Ø Este necesar să se consolideze cooperarea între domeniile
de sănătate publică, mediu și sănătate a muncii în vederea combaterii
cauzelor evitabile ale cancerului, dintr-o perspectivă mai largă. Ø Comisia
sprijină noua ediție a Orientărilor europene privind metodele de
screening și diagnosticare a cancerului mamar, o platformă europeană
pentru orientări înaltă calitate, bazate pe date concrete, pentru cancerul
mamar, care vizează alte stadii și aspecte ale îngrijirii, precum și un
sistem european voluntar de asigurare a calității serviciilor pentru
cancerul mamar. Ø
Având lansată acțiunea comună CANCON (Ghidul european privind
îmbunătățirea calității în combaterea globală a cancerului), principala
realizare fiind Ghidul european privind îmbunătățirea calității în
combaterea globală a cancerului. Ø
Părțile interesate ar trebui să ia în
considerare posibilitatea de a utiliza Directiva privind aplicarea drepturilor
pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere pentru crearea rețelelor europene de referință, inclusiv privind
tumorile rare. În 2014 și 2015, Comisia intenționează să organizeze apeluri pentru
formarea de rețele. Ø
Situația screeningului în vederea depistării
cancerului s-a îmbunătățit în mod clar d în ultimii
ani, în special de la adoptarea recomandării Consiliului. Cu toate acestea,
serviciile Comisiei Europene consideră că activitatea în domeniul punerii în
aplicare și actualizării programelor de screening și crearea de rețele între
centre și experți rămâne un obiectiv prioritar de sănătate publică la nivelul
UE, la nivel național și regional în anii următori. Ø
În plus, pentru a sprijini o egalitate de tratament
pentru pacienții care suferă de tumori rare, examinarea unei acțiuni
specifice privind formele rare de cancer ar reprezenta o valoare
adăugată. Ø
Este foarte importantă dezvoltarea sistemului
european de informare cu privire la cancer (SEIC), pentru a oferi
cunoștințele necesare pentru optimizarea activităților de combatere a
cancerului. Ø
Comisia este în curs de elaborare a unei abordări
coordonate a activităților de cercetare în domeniul cancerului de pe
teritoriul UE. Ø
Este necesară utilizarea pe scară mai largă a e-sănătății
pentru gestionarea eficientă a bolilor și consolidarea practicilor eficace de
prevenire. Recomandările făcute de statele membre și de părțile interesate, în
cadrul Grupului de experți al Comisiei Europene privind combaterea
cancerului, vor fi, de asemenea, luate în considerare. Comisia Europeană susține, astfel cum a menționat în comunicarea sa, că
obiectivul de reducere a poverii cancerului în UE, precum și ținta de reducere
cu 15 % a incidenței cancerului până în 2020 (510 000 de noi cazuri)
reprezintă obiective realizabile. [1]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:327:0034:0038:EN:PDF [2]
http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/diseases/docs/com_2009_291.en.pdf [3] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:327:0034:0038:EN:PDF [4]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0882:FIN:RO:PDF [5]
http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/diseases/docs/com_2009_291.en.pdf [6] Incidența cancerului și curbele de mortalitate în
Europa: Estimări pentru 40 de țări în 2012, European Journal on cancer,
februarie 2013. [7] http://press.thelancet.com/EUROCARE1.pdf [8] Economic burden of cancer across the European
Union: a population-based cost analysis (Povara economică
reprezentată de cancer în întreaga Uniune Europeană: o analiză a costurilor
bazată pe populație). The Lancet Oncology, Volumul 14, Ediția 12, Paginile 1165 - 1174, noiembrie 2013 [9]
http://www.epaac.eu/from_heidi_wiki/Final_Report_on_National_Cancer_Control_Programmes.pdf [10]http://www.epaac.eu/images/END/Final_Deliverables/WP_10_Annex_17_European_Guide_on_Quality_National_Cancer_Control_Programmes.pdf [11]
http://www.epaac.eu/from_heidi_wiki/Final_Report_on_National_Cancer_Control_Programmes.pdf [12] http://www.who.int/cancer/prevention/en/ [13] Acest obiectiv ar urma să
devină convergent cu obiectivele politicii UE definite în Recomandarea Consiliului
din 26 noiembrie 2013 privind promovarea intersectorială a activității fizice
de îmbunătățire a stării de sănătate, JO C 354, 4.12.2013, p. 1-5. [14] http://www.cancercode.eu/ [15]
http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/policy/strategy_en.htm [16]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0625en01.pdf [17]
http://ec.europa.eu/health/tobacco/introduction/index_en.htm [18]
http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=10965&langId=en [19]
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0332 [20]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32004L0037:en:NOT [21]
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=OJ:L:2008:353:TOC [22]
http://www.europeancancerleagues.org/ewac/european-week-against-cancer-2013.html [23]
http://www.euro.who.int/en/health-topics/noncommunicable-diseases/cancer/policy/screening-and-early-detection [24] Valul 2 al EHIS se
realizează în toate statele membre ale UE, între 2013 și 2015, în conformitate
cu Regulamentul (UE) nr. 141/2013 al Comisiei:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:047:0020:0048:RO:PDF. [25]
http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hlth_ehis_hc2&lang=en http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hlth_ehis_hc3&lang=en http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hlth_ehis_hc4&lang=en [26]
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Breast_cancer_screening_statistics [27]
http://ec.europa.eu/health/archive/ph_projects/2002/cancer/fp_cancer_2002_ext_guid_01.pdf [28]http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=ND7007117 [29]
http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=ND3210390 [30]
http://bookshop.europa.eu/en/european-guidelines-for-quality-assurance-in-breast-cancer-screening-and-diagnosis-pbND0213386/ [31]
http://www.epaac.eu/from_heidi_wiki/ESSM_firstannouncement0619.pdf [32] http://www.aurora-project.eu/en/web/cervical-cancer-screening-608 [33]
http://bookshop.europa.eu/en/report-of-a-european-survey-on-the-organisation-of-breast-cancer-care-services-pbLBNA26593 [34]
http://www.eu2008.si/en/News_and_Documents/Council_Conclusions/June/0609_EPSCO-cancer.pdf [35] http://eur-lex.europa.eu/Notice.do?val=477184:cs&lang=en&list=511806:cs,480690:cs,477184:cs,&pos=3&page=1&nbl=3&pgs=10&hwords= [36] http://www.oecd.org/health/cancer-care.htm [37]
http://www.ejcancer.com/article/S0959-8049(13)01007-1/abstract [38] https://ec.europa.eu/jrc/en/news/making-diet-count-cancer-prevention [39] http://www.epaac.eu/healthcare [40]
http://ec.europa.eu/energy/nuclear/radiation_protection/medical/doc/2012_council_radioisotopes.pdf [41]
http://ec.europa.eu/health/ph_threats/non_com/docs/rare_com_en.pdf [42] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:151:0007:0010:EN:PDF [43]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:088:0045:0065:ro:PDF [44]
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=OJ:JOL_2014_147_R_0006 [45] http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=OJ:JOL_2014_147_R_0007 [46] http://www.rarecarenet.eu/rarecarenet/ [47] http://www.rarecare.eu/aims/aims.asp [48] http://www.rarecancerseurope.org/ [49] http://www.transcanfp7.eu/transcan/index.php [50] http://www.eurocourse.org/ [51] http://www.encr.eu/ [52] http://www.eurocare.it/ [53]
http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm#europe [54] Colectarea de către
Eurostat a datelor privind cauzele de deces este efectuată acum în temeiul
Regulamentului (UE) nr. 328/2011 al Comisiei: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32011R0328 [55] http://eco.iarc.fr/Default.aspx [56] http://www.tumori.net/eurochip/ [57]
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/health/introduction [58]
http://www.oecd.org/health/health-systems/oecdhealthdata.htm [59]
http://www.epaac.eu/cancer-data-and-information [60]
http://www.lshtm.ac.uk/eph/ncde/cancersurvival/research/concord/concord_2.html [61] http://www.patientregistries.eu/ [62] http:// 2014 C/167/ 05, Decizia
Comisiei din 3 iunie 2014, ec.europa.eu/health/major_chronic_diseases/docs/com2014_c167_04_ro.pdf