This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012SC0099
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT Quality Framework for Traineeships Accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions Towards a job-rich recovery
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Cadru de calitate pentru stagii Care însoțește documentul Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Către o redresare generatoare de locuri de muncă
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Cadru de calitate pentru stagii Care însoțește documentul Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Către o redresare generatoare de locuri de muncă
/* SWD/2012/0099 final */
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Cadru de calitate pentru stagii Care însoțește documentul Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Către o redresare generatoare de locuri de muncă /* SWD/2012/0099 final */
DOCUMENT DE LUCRU
AL SERVICIILOR COMISIEI Cadru de calitate pentru stagii Care însoțește documentul Comunicarea Comisiei către
Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European
și Comitetul Regiunilor Către o redresare generatoare de
locuri de muncă CUPRINS 1........... Introducere..................................................................................................................... 3 2........... Domeniul de
aplicare al cadrului...................................................................................... 4 3........... Reglementarea
și organizarea stagiilor în statele membre................................................. 5 4........... Către un
cadru de calitate pentru stagii............................................................................ 8 5........... Etape
viitoare............................................................................................................... 10
Declarație de declinare a responsabilității: Prezentul
document este un document de lucru al serviciilor Comisiei Europene, având un
scop informativ. Documentul nu reprezintă poziția oficială a
Comisiei în legătură cu tema avută în vedere și nu
anticipează o astfel de poziție. 1. Introducere Rata șomajului în rândul tinerilor (cu
vârsta între 15 și 24 de ani) a cunoscut o creștere dramatică:
începând din 2008, numărul total al șomerilor tineri din UE a crescut
cu 1 milion. În prezent, există în UE-27 peste cinci milioane de tineri
sub 25 de ani care nu pot găsi un loc de muncă. În acest context, stagiile ar putea juca un
rol cheie în creșterea accesului tinerilor pe piața muncii. Stagiile
ar putea realiza tranziția de la cunoștințele teoretice,
dobândite pe parcursul educației, la aptitudinile și
competențele necesare la locul de muncă, îmbunătățind
astfel șansele tinerilor de a găsi un loc de muncă. Cu toate acestea, în unele cazuri stagiile nu
reușesc să‑și îndeplinească rolul prevăzut: în
ultimii ani au fost exprimate preocupări cu privire la calitatea
stagiilor. De exemplu, organizațiile „Génération Précaire”[1] din Franța și „Generation
Praktikum”[2]
din Austria au exprimat preocupări serioase cu privire la posibilitatea
utilizării abuzive a stagiilor ca o sursă ieftină sau gratuită
de muncă de către angajatori, iar în multe cazuri aceștia din
urmă nu reușesc să ofere un prim pas către un loc de
muncă decent și durabil. Această situație poate, la rândul
său, să creeze un cerc vicios de condiții de muncă
precară și insecuritate. În unele state membre, tinerii au pus la
punct inițiative de îmbunătățire a transparenței
stagiilor[3].
În 2010, Parlamentul European a adoptat un raport din proprie
inițiativă referitor la „promovarea accesului tinerilor pe piața
muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și
uceniciilor”[4],
invitând Comisia să propună o cartă europeană a
calității stagiilor, să furnizeze statistici referitoare la
stagii și să elaboreze un studiu comparativ referitor la diferitele
sisteme de stagii existente în statele membre. Recent, Forumul european al tineretului a
prezentat o propunere pentru o cartă europeană a stagiilor[5], bazată pe o consultare
on-line în rândul tinerilor. Rezultatelor consultării indică faptul
că, în multe țări, dimensiunea învățării în cursul
stagiilor a fost în scădere, stagiarii fiind solicitați să preia
sarcini care nu contribuie la evoluția dezvoltării lor profesionale. Comisia a recunoscut nevoia de a aborda aceste
preocupări. Ca răspuns, inițiativa emblematică a strategiei
Europa 2020 „Tineretul în mișcare”[6],
inițiată în 2010, a anunțat intenția Comisiei de a propune
un cadru de calitate pentru stagii care va include dimensiunea
transnațională a acestora, rolul partenerilor sociali și aspecte
legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor. În conformitate cu
acest angajament, statele membre, în cadrul concluziilor Consiliului din iunie
2011 privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, au invitat
Comisia să ofere orientări cu privire la condițiile
favorabile unor stagii de înaltă calitate prin intermediul unui cadru de
calitate pentru stagii[7].
Având în vedere deteriorarea în continuare a
accesului tinerilor pe piața muncii, Comisia a lansat în decembrie 2011 „Inițiativa
privind oportunitățile pentru tineri”[8]. Una dintre acțiunile
principale ale inițiativei se referă la încurajarea de către
Comisie a statelor membre de a utiliza mai eficient Fondul social european,
printre altele, pentru sprijinirea locurilor din programele de ucenicie,
așa cum s-a întâmplat deja în unele țări. În plus, sprijinul
acordat de Comisie stagiilor transnaționale de înaltă calitate din
cadrul programelor Erasmus și Leonardo da Vinci va fi amplificat în
perioada actuală de programare care a mai rămas, iar o nouă
creștere a bugetului va fi propusă în cadrul programului „Erasmus
pentru toți”, care va începe în 2014. Inițiativa privind
oportunitățile pentru tineri confirmă, de asemenea,
angajamentele anterioare ale Comisiei de a prezenta un cadru de calitate pentru
stagii în 2012. Pe baza celor de mai sus și luând în
considerare faptul că asigurarea unor de stagii de calitate necesită
implicarea tuturor actorilor relevanți, în primul rând întreprinderi, dar
și autorități naționale, parteneri sociali și reprezentanți
ai tinerilor și ai stagiarilor, DG Ocuparea Forței de Muncă,
Afaceri Sociale și Incluziune prezintă prezentul document de
poziție în vederea consultării tuturor părților interesate.
Obiectivul este acela de a obține un consens necesar pentru o recunoaștere
comună a unui cadru de calitate pentru stagii sub forma unei
recomandări a Consiliului care va fi adoptată până la
sfârșitul anului 2012, astfel cum se precizează în Comunicarea
Comisiei „Către o redresare generatoare de locuri de muncă”[9]. Prezentul document de lucru al
serviciilor Comisiei angajează numai DG Ocuparea Forței de
Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și nu Comisia în ansamblu.
Informațiile cuprinse în prezentul document sunt destinate utilizării
exclusiv în scopuri consultative și nu implică reprezentarea sau
anticiparea poziției finale pe care o va adopta Comisia în
legătură cu tema avută în vedere. 2. Domeniul de aplicare al cadrului Deoarece lipsește o definiție
europeană comună a stagiilor, există o confuzie între
termenii stagiu, practică profesională și ucenicie. În sensul prezentei
inițiative va fi utilizat numai termenul „stagiu”, acesta referindu‑se
la: o
practică profesională care include o componentă didactică
(ca parte a programei de studiu sau nu) și care este limitată în
timp. Scopul acestor stagii este de a ajuta tranziția stagiarului între
educație și un loc de muncă prin asigurarea experienței
practice, a cunoștințelor și competențelor care
completează educația sa teoretică. Prin urmare, prezenta inițiativă se
concentrează în principal pe stagiile care fac parte din programele de
învățământ superior, precum și pe stagiile (în general
postuniversitare) care implică doar stagiarul și angajatorul.
Stagiile transnaționale sunt, de asemenea, incluse în domeniul de aplicare
al acestei inițiative, însă aceasta nu va acoperi uceniciile. Deși o ucenicie are obiective similare cu
cele ale unui stagiu descris mai sus, ea este mai degrabă o formare
sistematică, pe termen lung, pentru o ocupație tehnică, cu
perioade alternative la locul de muncă și într-o instituție de
învățământ sau un centru de formare. Mai mult, în ceea ce
privește ucenicia, angajatorul își asumă responsabilitatea de a
asigura formarea care conduce la o ocupație specifică. 3. Reglementarea și organizarea
stagiilor în statele membre În cadrul unui proiect pilot inițiat de
Parlamentul European, Comisia a contractat un studiu cu privire la o „vedere de
ansamblu cuprinzătoare a stagiilor în statele membre” (denumit în
continuare „studiul”). Acest studiu va fi disponibil în mai 2012
și va oferi o primă o imagine completă asupra politicilor
naționale și asupra cadrelor legislative relevante, precum și
asupra asigurării, conținutului și calității
stagiilor. Principalele constatări preliminare sunt prezentate în continuare.
Prezentare generală a legislației
naționale Un număr mare de state membre nu dispun
de reglementări care să abordeze în mod explicit stagiile, sau ele
sunt foarte limitate, eventual incluse în alte categorii de legislație, de
obicei în legislația privind învățământul și formarea[10]. În statele membre care dispun
de o legislație specifică, caracteristicile comune de definire a
stagiilor sunt: (i) obiectivul educațional general; (ii) componenta
practică a învățării; (iii) caracterul temporar al
acestora. În general, stagiile integrate în programele
de învățământ (superior) beneficiază de o mai bună
reglementare. Stagiile oferite ocazional de către angajatori tinerilor
după absolvire, pe bază voluntară, tind să fie mai
puțin reglementate. În statele membre în care există
măsuri formale în vigoare, normele care asigură calitatea stagiilor
se referă în principal la: ·
remunerație ·
securitate socială ·
accesul la formare și calitatea formării ·
experiența profesională a stagiarilor ·
riscul de înlocuire a personalului obișnuit. În cazul anumitor profesii pentru care
efectuarea stagiului face parte din formarea profesională obligatorie (de
regulă medicină/asistență medicală, drept,
învățământ, arhitectură/inginerie) reglementările sunt
elaborate în aproape toate statele membre de către asociații
profesionale. Cu toate acestea, chiar și aceste reglementări nu
asigură întotdeauna o garanție a calității stagiilor. De
exemplu, Italia dispune de un cadru foarte bine reglementat pentru profesiile
liberale, însă în practică modul de desfășurare a stagiilor
diferă mult de dispozițiile legale. Prezentare generală a accesului la
stagii/disponibilității stagiilor În întreaga Uniune Europeană se pune un
accent din ce în ce mai puternic pe stagii și pe experiența
practică la locul de muncă drept instrumente cheie care ajută
tinerii șomeri sau tinerii absolvenți în tranziția către un
loc de muncă[11].
În sudul și estul Europei aceste sisteme sunt adesea (cel puțin
parțial) sprijinite prin Fondul social european. Multe dintre acestea au
ca scop stimularea stagiilor prin subvenții acordate angajatorilor, prin
contribuții la plata asigurărilor sociale sau prin acordarea de
compensări și indemnizații direct către stagiari. În general, există o tendință
puternică spre integrarea stagiilor și a activităților
practice de formare în programa de studiu, obligatorie sau facultativă. În
cazul acestor tipuri de stagii, monitorizarea și asigurarea
calității sunt adesea asigurate prin instituții
educaționale, obiective didactice clare de învățare și
întreprinderi mai motivate. Cu toate acestea, există o penurie de stagii
ca urmare a legăturilor slabe între sistemele de învățământ
și piața muncii și a dificultăților întâmpinate de
IMM-uri în mobilizarea resurselor interne în scopul administrării și îndrumării
stagiarilor. Pe de altă parte, în unele țări angajatorii sunt
preocupați de faptul că sistemul de învățământ nu este
în măsură să le asigure necesarul de competențe
profesionale (EL, LV, RO, UK). Acest fapt evidențiază în mod clar
necesitatea de a consolida parteneriatele între întreprinderi și instituțiile
de învățământ, în vederea creșterii numărului de
stagii care fac parte din programa de studiu. Stagiile în străinătate
reprezintă o formă specifică de stagii. Eurobarometrul Tineretul
în mișcare (2011) arată că învățarea
transnațională îi ajută pe tineri să se adapteze la
cerințele pieței forței de muncă din UE și să
cunoască mai bine aceste cerințe, câștigând nu numai
competențe lingvistice și competențe profesionale și de
formare specifice, ci și „competențe sociale și de comunicare”
cum ar fi munca în echipă, încrederea în sine și adaptabilitatea,
care sunt considerate esențiale pentru reușita tranziției între
educație și un loc de muncă. Criteriul de referință al UE pentru
mobilitatea în scop educațional[12],
recent adoptat, stabilește obiective ambițioase; cel puțin
20 % din absolvenții învățământului superior și
6 % din absolvenții educației și formării profesionale
inițiale ar trebui să beneficieze de o perioadă de studiu sau de
formare în străinătate (inclusiv stagii) până în 2020. Acest
obiectiv nu poate fi atins numai cu ajutorul programelor UE, ci va avea nevoie
de sprijin puternic din partea acțiunilor naționale. Prin urmare,
este esențial să se asigure o bună calitate a acestor stagii,
oferind oportunități de învățare relevante. Un studiu recent contractat de Comisie[13] confirmă nevoia unor
acțiuni destinate să faciliteze mobilitatea transnațională
a stagiarilor. Prioritățile identificate în cadrul studiului se
referă la necesitatea unei mai bune clarificări a diferențelor
contextuale, juridice și de reglementare dintre statele membre care
afectează stagiile transnaționale, îmbunătățirea
accesului la informații și introducerea mai multor cerințe
și criterii concrete pentru organizarea generală a stagiilor în
străinătate. Principale lacune/preocupări legate de
calitatea stagiilor Referitor la calitatea stagiilor, sunt
semnalate practici discutabile în toate statele membre, cu mici diferențe
în funcție de tipul regimului de reglementare. Principalele
preocupări în toate statele membre se referă la: ·
remunerațiile mici, protecția
insuficientă și termeni și condiții relativ precare, ·
lipsa unui conținut didactic de înaltă
calitate, ·
utilizarea stagiarilor pentru efectuarea unor
activități de rutină și ·
înlocuirea angajaților obișnuiți cu
stagiari. În anumite țări, preocupările
privind stagiile sunt legate de preocupări mai generale referitoare la riscul
ca tinerii să intre în cercul vicios al unui loc de muncă
precar și instabil (de exemplu EL, ES, FR, IT, LT, PL, PT, UK). De asemenea,
practicile discutabile par să fie generate în special de poziția
precară a tinerilor pe piața muncii, care permite angajatorilor
să „profite” de cei care întâmpină dificultăți în
obținerea unui loc de muncă. Acesta este în special cazul
țărilor și sectoarelor în care există un număr mare de
tineri aflați în căutarea unui loc de muncă. În 19 state membre includerea stagiilor într‑un
contract reprezintă o practică obișnuită, însă
cerința unei remunerații minime există doar în 11 state membre. Conținutul
didactic al unui stagiu are cele mai bune șanse de a fi definit în mod
formal în cazul în care este implicată o instituție de
învățământ. Stagiile care implică doar candidatul și
angajatorul sunt adesea lipsite de un conținut bine definit. Aceasta nu înseamnă
neapărat că aceste stagii sunt lipsite în totalitate de
structură și conținut. De exemplu, în Regatul Unit mulți
angajatori au pus la dispoziție în mod voluntar stagii bine structurate cu
un conținut predefinit. Cu toate acestea, există informații care
sugerează un înalt grad de variabilitate în acest domeniu. Chiar și
în statele membre în care există reglementări cu privire la definirea
conținutului stagiilor (de exemplu AT, LU), există preocupări
legate de faptul că angajatorii nu respectă întotdeauna aceste norme. Unul dintre aspectele cele mai
îngrijorătoare în ceea ce privește stagiile este lipsa unei
protecții sociale corespunzătoare (de cele mai multe ori
stagiarii beneficiază numai de asigurări de sănătate, în
unele cazuri și de asigurări împotriva riscurilor
ocupaționale/accidentelor). Trebuie remarcat totuși că stagiile
care fac parte din programele finanțate de guverne obligă din ce în
ce mai des angajatorii să plătească contribuțiile la asigurările
sociale ale stagiarilor, fie în întregime, fie parțial prin subvenții
(de exemplu, în CY, EL, PL). Stagiarii beneficiază în general de
contracte de stagiu în scris, însă caracteristicile acestor contracte
(și, prin urmare, drepturile) variază foarte mult atât de la o
țară la alta, cât și de la un sector la altul. Mai mult, nu
există o definiție comună a ceea ce înseamnă o
remunerație „adecvată”. Lipsa compensărilor sau
remunerațiile mici, precum și posibilitatea exploatării
reprezintă preocupări generale, în special în cazul stagiilor de pe
piața liberă și a celor din cadrul programelor obligatorii de
formare profesională. Riscul de înlocuire a angajaților
obișnuiți cu stagiari este mai ridicat în statele membre cu
șomaj ridicat și/sau condiții nefavorabile pe piața muncii
pentru tineri (de exemplu EL, ES, IT, PT). Cu toate acestea, utilizarea
stagiarilor ca forță de muncă gratuită reprezintă un
fenomen din ce în ce mai frecvent și în alte țări, unde tinerii
trebuie să facă mai multe stagii înainte de a găsi un loc de
muncă adecvat. În sfârșit, utilizarea stagiarilor în mod
abuziv este mai frecventă atunci când lipsesc monitorizarea și
obiectivele clare legate de stagiu. În plus, statisticile arată
existența unor importante diferențe de remunerare între femei
și bărbați în cazul stagiilor, cu o proporție mai mare
a femeilor în stagiile neplătite sau slab plătite. 4. Către un cadru de calitate pentru
stagii Conștientizarea problemelor privind
calitatea stagiilor și eventualele abuzuri se află în creștere
în UE și există anumite încercări de a pune în aplicare anumite
cadre de calitate care să abordeze aceste chestiuni (de exemplu AT, EL,
FI, FR, IT și UK). Un cadru de calitate la nivelul
UE, elaborat în colaborare cu reprezentanți guvernamentali, parteneri
sociali, organizații de tineret și toate celelalte părți
interesate relevante, ar putea contribui într-o mare măsură la
creșterea calității stagiilor din UE. Promovarea stagiilor de
bună calitate contribuie la îndeplinirea obiectivelor strategiei Europa
2020 în ceea ce privește facilitarea unei bune tranziții pe
piața forței de muncă și promovarea și facilitarea
mobilității geografice a tinerilor. Următoarele elemente se bazează pe
rezultatele studiului și pe cele mai bune practici existente în statele
membre, putând fi luate în considerare pentru elaborarea unui astfel de cadru: (a) Încheierea unui acord de stagiu Atât studiul cu privire la o „vedere de
ansamblu cuprinzătoare a stagiilor în statele membre”, cât și
chestionarul Forumului european al tineretului, au raportat că pentru o
mare parte a stagiilor (25 % din cei care au răspuns la sondajul
Forumului european al tineretului) nu se încheie un acord între stagiar și
organizația gazdă. Acest fapt creează o situație în care
stagiarul nu este apărat prin lege, în timp ce organizația gazdă
nu cunoaște cu exactitate contribuția pe care o va aduce candidatul.
Acordul de stagiu ar trebui să reprezinte baza tuturor stagiilor și
ar trebui să includă obiectivele didactice și profesionale,
durata și, după caz, cuantumul remunerării/compensării.
Aceste cerințe sunt deja aplicate prin acordul de formare
profesională și angajamentul privind calitatea utilizate în cadrul
programelor Erasmus și Leonardo da Vinci. Acestea se bazează pe
principiile din Carta europeană a calității pentru mobilitate[14], adoptată de Parlamentul
European și de statele membre în 2006. (b) Definirea obiectivelor
profesionale și didactice, îndrumare și orientare Stagiile cu obiective profesionale și
didactice bine definite au șanse mai mari să conțină
elemente didactice utile care să ajute candidatul să‑și
găsească un loc de muncă după încheierea stagiului. Pe
lângă necesitatea de a defini clar obiectivele profesionale și
didactice ale stagiului, pentru fiecare stagiar găzduit ar trebui desemnat
un mentor personal din cadrul organizației gazdă. Mentorul ar trebui
să monitorizeze progresul realizat de stagiar și să explice
procedurile și tehnicile generale de lucru. Mentorul ar trebui, de
asemenea, să ofere stagiarului feedback cu privire la performanța
acestuia sub forma unei evaluări intermediare și finale. (c) Recunoașterea adecvată
a stagiului Informațiile colectate arată că
stagiile se încheie adesea fără un certificat corespunzător care
să ateste cunoștințele, abilitățile și
competențele dobândite pe parcursul stagiului. După încheierea stagiului,
stagiarul ar trebui să primească un certificat care să precizeze
durata și conținutul didactic al stagiului, sarcinile îndeplinite,
precum și cunoștințele, abilitățile și
competențele dobândite. Pentru a înregistra cunoștințele și
competențele dobândite într-o altă țară, documentul de
Mobilitate Europass ar putea fi considerat drept un instrument adecvat[15]. (d) Durata rezonabilă Înlocuirea angajaților
obișnuiți cu stagiari se află în creștere. Pentru a reduce
această tendință este important ca perioada stagiilor să
fie stabilită în mod clar, astfel încât acestea să-și poată
îndeplini rolul unui instrument care să permită o tranziție mai
ușoară pe piața muncii. În general, o perioadă de trei sau
șase luni de stagiu este considerată adecvată, în funcție
de tipul de stagiu (parte a unui program de învățământ/formare
sau stagii efectuate după absolvire). Excepții pot include
ocupații speciale precum avocați, profesori și medici. (e) Protecția socială
și remunerația adecvată a stagiarilor Una dintre cele mai grave probleme raportate
este faptul că deseori stagiarii nu beneficiază de o protecție
socială adecvată în țara de stagiu (în special asigurări
generale de sănătate și împotriva accidentelor). Un stagiu de calitate nu trebuie neapărat
să fie remunerat. În cursul studiilor stagiarului, stagiile neremunerate
ar putea fi adecvate, cu condiția ca stagiarul să beneficieze de
securitate socială. În astfel de cazuri, se recomandă rambursarea
cheltuielilor sau ajutoare în natură (de exemplu deplasare, masă
și cazare). Remunerarea se recomandă în general pentru stagiile
efectuate după absolvire, deoarece stagiarul deține deja o
diplomă de calificare profesională și nu mai beneficiază de
statutul de student. De asemenea, stagiile neremunerate sau prost plătite conduc
la situații în care persoanele care nu dispun de sprijinul necesar
familiar/financiar etc. sunt private de acest mod de a câștiga
experiență în muncă. (f) Transparența
informației privind drepturile și obligațiile Drepturile și obligațiile stagiarului,
angajatorului și, după caz, a instituției de
învățământ, ar trebui să fie transparente și clare
pentru toate părțile. Informațiile actualizate privind
dispozițiile juridice și de altă natură la nivel european
și național ar trebui să fie ușor de obținut într-un
format comparabil pentru toate părțile implicate în organizarea
stagiilor sau cele care beneficiază de stagii. Dificultatea de a avea
acces la informații fiabile și complete privind aceste
dispoziții în toate statele membre reprezintă unul dintre
principalele obstacole în calea organizării stagiilor transnaționale. 5. Etape viitoare Comisia și-a exprimat în repetate rânduri
angajamentul de a prezenta un cadru de calitate pentru stagii. Prin prezentul
document de consultare[16],
DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune
pregătește terenul pentru o propunere a Comisiei privind o
recomandare a Consiliului pentru un astfel de cadru înainte de sfârșitul
anului 2012. Toate părțile interesate sunt
invitate să prezinte observații privind elementele principale
menționate mai sus și, în special, cu privire la: 1. Domeniul de aplicare al
inițiativei, 2. Forma pe care o astfel de
inițiativă ar trebui să o aibă la nivelul UE, și 3. Principalele elemente care
caracterizează stagiile de calitate și care ar trebui să
facă parte din cadrul de calitate. Observațiile pot fi trimise la EMPL-QUALITY-STAGES@EC.EUROPA.EU Persoanele
care nu au acces la internet pot trimite răspunsurile lor prin
poștă la următoarea adresă:
European Commission
Directorate-General for Employment, Social Affairs & Inclusion
Consultation on a Quality Framework for Traineeships
Unit C3
rue Joseph II 27
B – 1040 Bruxelles Termenul pentru trimiterea
răspunsurilor: 11 iulie 2012 [1] www.generation-precaire.org [2] www.generation-praktikum.at [3] De exemplu în Italia, a se vedea
www.reppublicadeglistagisti.it [4] Raportor: Dna Emilie Turunen, deputat în Parlamentul
European , EP 2009/2221(INI), 14.6.2010. [5] www.qualityinternships.eu [6] COM(2010) 477 final, 15.9.2010. [7] Concluziile Consiliului 11838/11 „Promovarea
ocupării forței de muncă în rândul tinerilor pentru a realiza
obiectivele Strategiei Europa 2020”; 17.06.2011. [8] COM(2011) 933 final, 20.12.2011. [9] COM(2012) 173 final, 18.4.2012. [10] De exemplu în AT, CY, CZ, DE, EL, IE,
LU, MT, PL, PT, SK, UK. [11] De exemplu în BE, CY, DK, EE, EL, ES,
IE, FI, FR, HU, LT, LU, LV, MT, NL, PT, PL, SE, UK. [12] Concluziile Consiliului privind un criteriu de
referință privind mobilitatea în scop educațional: 2011/C372/08
JO 20.12.2011. [13] Studiu privind un posibil cadru de facilitare a
mobilității transnaționale pentru stagiile în întreprinderi, GHK
pentru Comisia Europeană, aprilie 2011. [14] Recomandarea 2006/961/CE a Parlamentului European și
a Consiliului privind mobilitatea transnațională în cadrul
Comunității în scopuri de educație și de formare: Carta
europeană a calității pentru mobilitate , JO L 394 din 30.12.2006. [15] http://www.europass.ie/europass/euro_mob.html [16] Informațiile conținute în prezentul document nu
implică reprezentarea sau anticiparea poziției finale pe care o va
adopta Comisia în legătură cu tema avută în vedere.