This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02014L0045-20230520
Directive 2014/45/EU of the European Parliament and of the Council of 3 April 2014 on periodic roadworthiness tests for motor vehicles and their trailers and repealing Directive 2009/40/EC (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE (Text cu relevanță pentru SEE)Text cu relevanță pentru SEE
Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE (Text cu relevanță pentru SEE)Text cu relevanță pentru SEE
02014L0045 — RO — 20.05.2023 — 002.001
Acest document are doar scop informativ și nu produce efecte juridice. Instituțiile Uniunii nu își asumă răspunderea pentru conținutul său. Versiunile autentice ale actelor relevante, inclusiv preambulul acestora, sunt cele publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și disponibile pe site-ul EUR-Lex. Aceste texte oficiale pot fi consultate accesând linkurile integrate în prezentul document.
DIRECTIVA 2014/45/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE (Text cu relevanță pentru SEE) (JO L 127 29.4.2014, p. 51) |
Astfel cum a fost modificată prin:
|
|
Jurnalul Oficial |
||
NR. |
Pagina |
Data |
||
DIRECTIVA DELEGATĂ (UE) 2021/1717 A COMISIEI din 9 iulie 2021 |
L 342 |
48 |
27.9.2021 |
Rectificată prin:
DIRECTIVA 2014/45/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
din 3 aprilie 2014
privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
CAPITOLUL I
OBIECT, DEFINIȚII ȘI DOMENIU DE APLICARE
Articolul 1
Obiectul
Prezenta directivă instituie cerințele minime privind sistemul de inspecție tehnică periodică a vehiculelor care circulă pe drumurile publice.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
Această directivă se aplică vehiculelor cu o viteză prin construcție mai mare de 25 km/h din următoarele categorii, astfel cum sunt menționate în Regulamentele (UE) nr. 167/2013 ( 1 ), (UE) nr. 168/2013 ( 2 ) și (UE) 2018/858 ( 3 ) ale Parlamentului European și ale Consiliului:
Statele membre pot exclude următoarele vehicule înmatriculate pe teritoriul lor din domeniul de aplicare a prezentei directive:
Articolul 3
Definiții
Următoarele definiții se aplică numai în sensul prezentei directive:
„vehicul” înseamnă orice autovehicul care nu circulă pe șine sau remorca sa;
„autovehicul” înseamnă orice vehicul cu motor cu roți care se deplasează prin propriile mijloace, cu o viteză maximă prin construcție mai mare de 25 km/h;
„remorcă” înseamnă orice vehicul cu roți și fără autopropulsie, conceput și fabricat pentru a fi tractat de un autovehicul;
„semiremorcă” înseamnă orice remorcă concepută pentru a fi cuplată la un autovehicul astfel încât o parte a sa să se sprijine pe autovehicul și o parte substanțială din masa ei și masa încărcăturii sale să fie suportate de autovehicul;
„vehicule cu două sau trei roți” înseamnă orice vehicul cu motor pe două roți, cu sau fără ataș, și orice tricicluri sau cvadricicluri;
„vehicul înmatriculat într-un stat membru” înseamnă un vehicul înmatriculat sau pus în circulație într-un stat membru;
„vehicul de interes istoric” înseamnă orice vehicul care este considerat ca atare de statul membru de înmatriculare sau de unul dintre organismele sale de autorizare desemnate și care îndeplinește toate condițiile următoare:
„deținător al certificatului de înmatriculare” înseamnă persoana juridică sau fizică pe al cărei nume este înmatriculat vehiculul;
„inspecție tehnică” înseamnă o inspecție efectuată în conformitate cu anexa I concepută pentru a garanta că un vehicul poate fi folosit în condiții de siguranță pe drumurile publice și că respectă caracteristicile obligatorii de siguranță și de mediu impuse;
„omologare” înseamnă procedura prin care un stat membru certifică faptul că un vehicul respectă dispozițiile administrative și cerințele tehnice relevante menționate în Directiva 2002/24/CE, în Directiva 2003/37/CE și în Directiva 2007/46/CE;
„deficiențe” înseamnă defecțiuni tehnice și alte neconformități constatate în timpul unei inspecții tehnice;
„certificat de inspecție tehnică” înseamnă un raport al inspecției tehnice eliberat de autoritatea competentă sau de un centru de inspecție, care conține rezultatul inspecției tehnice;
„inspector” înseamnă o persoană autorizată de un stat membru sau de autoritatea competentă a acestuia să efectueze inspecții tehnice într-un centru de inspecție sau, după caz, în numele unei autorități competente;
„autoritate competentă” înseamnă o autoritate sau un organism public căruia un stat membru i-a acordat responsabilitatea administrării sistemului de inspecție tehnică, inclusiv, dacă este cazul, a efectuării inspecțiilor tehnice;
„centru de inspecție” înseamnă organisme sau entități publice sau private, autorizate de un stat membru să efectueze inspecții tehnice;
„organism de supraveghere” înseamnă un organism sau organisme înființat(e) de un stat membru, responsabil(e) de supravegherea centrelor de inspecție. Organismul de supraveghere poate face parte din autoritatea sau autoritățile competente;
„insulă mică” înseamnă o insulă cu mai puțin de 5 000 de locuitori care nu este legată de alte părți ale teritoriului prin poduri rutiere sau tuneluri rutiere;
„zonă cu densitate redusă a populației” înseamnă o zonă prestabilită în care densitatea populației este mai mică de cinci locuitori pe kilometrul pătrat;
„drum public” înseamnă un drum de utilitate publică generală, cum ar fi drumurile locale, regionale sau naționale, drumurile principale, drumurile expres sau autostrăzile.
CAPITOLUL II
OBLIGAȚII GENERALE
Articolul 4
Responsabilități
În conformitate cu principiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului ( 4 ) și în Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului ( 5 ), Comisia, prin intermediul actelor de punere în aplicare și înainte de data de 28 mai 2018, adoptă:
un set de informații tehnice privind echipamentul de frânare, direcția, vizibilitatea, lămpile, dispozitivele reflectorizante, sistemul electric, punțile, jantele, anvelopele, suspensia, șasiul, accesoriile șasiului, alte echipamente și emisiile poluante necesare pentru inspecțiile tehnice ale elementelor care trebuie testate și privind utilizarea metodelor de testare recomandate, în conformitate cu anexa I punctul 3; și
normele detaliate privind formatul datelor și procedurile de acces la informațiile tehnice relevante.
Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 19 alineatul (2).
Informațiile tehnice menționate la primul paragraf litera (a) sunt puse la dispoziție gratuit sau la un preț rezonabil de către producători centrelor de inspecție și autorităților competente relevante, în mod nediscriminatoriu.
Comisia analizează fezabilitatea înființării unui punct unic de acces la aceste informații tehnice.
CAPITOLUL III
CERINȚE MINIME PRIVIND INSPECȚIILE TEHNICE
Articolul 5
Data și frecvența inspecțiilor
Vehiculele sunt supuse unei inspecții tehnice cel puțin la intervalele de mai jos, fără a aduce atingere perioadei de flexibilitate aplicate în statele membre conform alineatului (3):
vehiculele din categoriile M1 și N1: la patru ani de la data primei înmatriculări și, ulterior, o dată la doi ani;
vehiculele din categoria M1 utilizate ca taxiuri sau ambulanțe, vehiculele din categoriile M2, M3, N2, N3, O3 și O4: la un an de la data primei înmatriculări și, ulterior, anual;
tractoare cu roți din categoriile T1b, T2b, T3b, T4.1b, T4.2b și T4.3b, utilizate în principal pe drumurile publice, în activități comerciale de transport rutier de marfă: la patru ani de la data la care vehiculul a fost înmatriculat pentru prima dată și, ulterior, o dată la doi ani.
Indiferent de data ultimei inspecții tehnice a unui vehicul, statul membru sau autoritatea competentă vizată poate impune efectuarea unei inspecții tehnice pentru respectivul vehicul înainte de data menționată la alineatele (1) și (2), în următoarele cazuri:
Articolul 6
Conținutul inspecției și metodele aplicate
Inspecțiile se desfășoară cu ajutorul tehnicilor și echipamentelor disponibile în prezent, fără a se folosi unelte pentru a demonta sau îndepărta părți ale vehiculului.
Articolul 7
Evaluarea deficiențelor
Deficiențele identificate la inspecțiile periodice ale vehiculelor se clasifică într-una dintre următoarele categorii:
deficiențe minore care nu au un efect semnificativ asupra siguranței vehiculului sau impact asupra mediului și alte neconformități minore;
deficiențe majore susceptibile să compromită siguranța vehiculului, să aibă impact asupra mediului sau să-i pună în pericol pe ceilalți participanți la trafic și alte neconformități mai importante;
deficiențe periculoase, care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere sau care au impact asupra mediului, care justifică faptul că un stat membru sau autoritățile sale competente pot interzice utilizarea vehiculului pe drumurile publice.
Articolul 8
Certificatul de inspecție tehnică
Articolul 9
Urmărirea deficiențelor
Articolul 10
Dovada inspecției
Statele membre comunică Comisiei o descriere a dovezii inspecției înainte de 20 mai 2018. La rândul său, Comisia informează comitetul menționat la articolul 19.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII ADMINISTRATIVE
Articolul 11
Echipamentele și infrastructura de inspecție
Articolul 12
Centrele de inspecție
Articolul 13
Inspectorii
Articolul 14
Supravegherea centrelor de inspecție
Statele membre pun la dispoziția publicului normele și procedurile privind organizarea, sarcinile și cerințele aplicabile personalului din cadrul organismelor de supraveghere, inclusiv cerințele de independență.
CAPITOLUL V
COOPERAREA ȘI SCHIMBUL DE INFORMAȚII
Articolul 15
Cooperarea administrativă dintre statele membre
Articolul 16
Platforma electronică de informații privind vehiculele
Comisia examinează fezabilitatea, costurile și beneficiile instituirii unei platforme electronice de informații privind vehiculele, folosind soluțiile IT existente care au fost deja implementate în domeniul schimburilor internaționale de date, în vederea reducerii la minimum a costurilor și a evitării duplicărilor. La examinarea chestiunii, Comisia analizează modul optim de realizare a unor legături între sistemele naționale existente, pentru facilitarea schimbului de informații privind datele legate de inspecția tehnică și kilometrajele indicate de odometre între autoritățile competente ale statelor membre responsabile de inspecția, înmatricularea și omologarea vehiculelor, centrele de inspecție, producătorii de echipamente de inspecție și producătorii de vehicule.
Comisia analizează, de asemenea, fezabilitatea, precum și costurile și beneficiile colectării și stocării informațiilor disponibile referitoare la principalele componente de siguranță ale vehiculelor care au fost implicate în accidente grave, precum și posibilitatea de a pune la dispoziția inspectorilor, deținătorilor de certificate de înmatriculare și persoanelor care se ocupă de studiul accidentelor, în mod anonim, informații despre istoricul accidentelor și kilometrajul indicat de odometru.
CAPITOLUL VI
ACTE DELEGATE ȘI ACTE DE PUNERE ÎN APLICARE
Articolul 17
Acte delegate
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 18, în ceea ce privește:
Articolul 18
Exercitarea delegării
Articolul 19
Procedura comitetului
CAPITOLUL VII
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 20
Raportarea
Articolul 21
Sancțiuni
Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor care se aplică în cazul încălcării dispozițiilor prezentei directive și iau toate măsurile necesare asigurării punerii în aplicare a acestora. Aceste sancțiuni sunt eficiente, proporționale, disuasive și nediscriminatorii.
Articolul 22
Dispoziții tranzitorii
Articolul 23
Transpunerea
Statele membre pun în aplicare măsurile respective de la 20 mai 2018.
Atunci când statele membre adoptă măsurile respective, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
Articolul 24
Abrogare
Directiva 2009/40/CE se abrogă cu efect de la 20 mai 2018.
Articolul 25
Intrarea în vigoare
Prezenta directivă întră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 26
Destinatari
Prezenta directivă se adresează statelor membre.
ANEXA I
CERINȚE MINIME PRIVIND CONȚINUTUL INSPECȚIEI ȘI METODELE DE APLICARE RECOMANDATE
1. GENERALITĂȚI
Prezenta anexă stabilește sistemele și componentele vehiculelor supuse inspecției, detaliind metodele de inspecție recomandate și criteriile utilizate pentru a stabili dacă starea vehiculului este acceptabilă.
Inspecția tehnică trebuie să acopere cel puțin elementele menționate la punctul 3 de mai jos, cu condiția ca ele să aibă legătură cu echipamentele vehiculului controlat în statul membru respectiv. Inspecția mai poate include, de asemenea, o verificare a faptului că piesele și componentele relevante ale vehiculului respectiv respectă caracteristicile de siguranță și de mediu obligatorii în vigoare la momentul omologării, sau, dacă este cazul, la momentul postechipării.
În cazul în care, prin construcție, vehiculul nu permite aplicarea metodelor de inspecție stabilite în prezenta anexă, inspecția se desfășoară în conformitate cu metodele de inspecție recomandate acceptate de autoritățile competente. Autoritatea competentă trebuie să se asigure că vor fi respectate standardele de siguranță și de mediu.
Testarea tuturor elementelor enumerate mai jos se consideră obligatorie la inspecția tehnică periodică a vehiculelor, cu excepția celor marcate cu (X), care fac referire la starea vehiculului și la caracterul apt al utilizării acestuia în trafic, dar care nu sunt considerate esențiale în contextul unei inspecții periodice.
„Motivele respingerii” nu se aplică în cazurile în care acestea fac referire la cerințe care nu au fost stabilite de legislația relevantă privind omologarea vehiculelor la data primei înmatriculări, a primei puneri în circulație sau la cerințe privind postechiparea.
În cazul în care o metodă de inspecție este indicată drept vizuală, aceasta înseamnă că, pe lângă examinarea vizuală a elementelor, inspectorul trebuie, după caz, să le manipuleze, să evalueze zgomotul sau să se servească de orice alte metode corespunzătoare de inspecție fără ajutorul unui echipament.
2. ASPECTE VERIFICATE
Inspecția vizează cel puțin următoarele aspecte:
identificarea vehiculului;
echipamentul de frânare;
direcția;
vizibilitate;
echipamentele de iluminat și componente ale sistemului electric;
punți, jante, anvelope, suspensie;
șasiu și accesorii șasiu;
alte echipamente;
elemente poluante;
inspecții suplimentare la vehiculele pentru transport de călători din categoriile M2 și M3.
3. CONȚINUTUL INSPECȚIEI ȘI METODELE APLICATE, EVALUAREA DEFICIENȚELOR VEHICULELOR
Inspecția tehnică acoperă cel puțin elementele și utilizează standardele minime și metodele recomandate enumerate în tabelul de mai jos:
Pentru fiecare dintre sistemele și componentele unui vehicul, supuse inspecției, evaluarea deficiențelor se desfășoară în conformitate cu criteriile stabilite în tabel, de la caz la caz.
Deficiențele neenumerate în prezenta anexă se evaluează în ceea ce privește riscurile pe care le pun pentru siguranța rutieră.
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
0. IDENTIFICAREA VEHICULULUI
0.1. Plăcuțele cu numărul de înmatriculare [dacă sunt prevăzute în cerințe (1)] |
Inspecție vizuală |
(a) Plăcuță (plăcuțe) de înmatriculare lipsă sau atât de nesigur fixată (fixate) încât există riscul să cadă. |
|
X |
|
(b) Număr lipsă sau ilizibil. |
|
X |
|
||
(c) Neconform cu documentele sau certificatele vehiculului. |
|
X |
|
||
0.2. Identificarea/numărul de șasiu/numărul de serie ale vehiculului |
Inspecție vizuală |
(a) Lipsă sau de negăsit. |
|
X |
|
(b) Incomplet, ilizibil, evident falsificat sau nu corespunde documentelor vehiculului. |
|
X |
|
||
(c) Documente ilizibile ale vehiculului sau inexactități materiale. |
X |
|
|
1. DISPOZITIV DE FRÂNARE
1.1. Starea mecanică și funcționare
1.1.1. Axul pedalei frânei de serviciu/axul pârghiei manuale |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare. Notă: Vehiculele cu sisteme de servofrână trebuie verificate cu motorul oprit. |
(a) Ax prea strâns. |
|
X |
|
(b) Uzură sau joc excesiv. |
|
X |
|
||
1.1.2. Starea pedalei/pârghiei manuale și cursa dispozitivului de acționare a frânei |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare. Notă: Vehiculele cu sisteme de servofrână trebuie verificate cu motorul oprit. |
(a) Cursă excesivă sau rezervă de cursă insuficientă. |
|
X |
|
(b) Degajare incorectă a comenzii de frână. |
X |
|
|
||
Dacă funcționalitatea este afectată. |
|
X |
|
||
(c) Stratul antiderapant de pe pedala de frână lipsă, prost fixat sau tocit. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.1.3. Pompa de vid sau compresorul și rezervoarele |
Inspecție vizuală a componentelor la presiunea normală de lucru. Se verifică timpul necesar pompei sau compresorului să atingă valoarea de operare sigură și funcționarea avertizorului, a supapei de protecție a multicircuitului și a supapei de siguranță. |
(a) Presiune/vacuum insuficient pentru asigurarea a cel puțin patru acționări ale frânei după declanșarea avertizorului (sau când manometrul indică un nivel periculos). |
|
X |
|
cel puțin două acționări ale frânei după declanșarea dispozitivului de avertizare (sau când manometrul indică un nivel periculos). |
|
|
X |
||
(b) Timpul de formare a presiunii/vidului la valoarea sigură de operare este prea lung față de cerințe (1). |
|
X |
|
||
(c) Nefuncționarea supapei de protecție a multicircuitului și a supapei de decompresie. |
|
X |
|
||
(d) Lipsă a etanșeității care produce o scădere considerabilă a presiunii sau pierderi de aer perceptibile auditiv. |
|
X |
|
||
(e) Deteriorări externe care pot afecta funcționarea sistemului de frânare. |
|
X |
|
||
Nivelul de performanță a frânei secundare nu este respectat. |
|
|
X |
||
1.1.4. Indicator de nivel de presiune scăzută sau manometru |
Verificare funcțională |
Funcționare defectuoasă sau defectarea indicatorului de presiune scăzută sau a manometrului. |
X |
|
|
Este imposibilă identificarea presiunii mici. |
|
X |
|
||
1.1.5. Supapă de comandă a frânei cu acționare manuală |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare. |
(a) Supapă fisurată, deteriorată sau uzată excesiv. |
|
X |
|
(b) Comandă nesigură asupra supapei sau supapă nesigură. |
|
X |
|
||
(c) Conexiuni prost fixate sau lipsa etanșeității în sistem. |
|
X |
|
||
(d) Funcționare nesatisfăcătoare. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.1.6. Activator frână de staționare, pârghie de comandă, clichet de frână de staționare, frână de staționare electronică |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare. |
(a) Blocare incorectă a clichetului de frână de staționare. |
|
X |
|
(b) Uzură a axului pârghiei sau a mecanismului cu clichet. |
X |
|
|
||
Uzură excesivă. |
|
X |
|
||
(c) Cursă prea mare a pârghiei, indicând un reglaj incorect. |
|
X |
|
||
(d) Activator lipsă, deteriorat sau nefuncțional. |
|
X |
|
||
(e) Funcționare incorectă, avertizorul indică o funcționare defectuoasă. |
|
X |
|
||
1.1.7. Supape de frânare (supape de comandă, supape de degajare rapidă, regulatoare de presiune) |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare. |
(a) Supapă deteriorată sau pierderi de aer excesive. |
|
X |
|
Funcționalitatea este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Pierdere excesivă de ulei din compresor. |
X |
|
|
||
(c) Supapă nesigură sau montată necorespunzător. |
|
X |
|
||
(d) Pierdere sau scurgere de lichid de frână. |
|
X |
|
||
Funcționalitatea este afectată. |
|
|
X |
||
1.1.8. Elemente de cuplare ale frânelor remorcii (electrice și pneumatice) |
Deconectarea și reconectarea elementelor de cuplare ale sistemului de frână dintre vehiculul tractor și remorcă. |
(a) Ventil de închidere defect sau supapă cu etanșare automată defectă. |
X |
|
|
Funcționalitatea este afectată. |
|
X |
|
||
(b) Ventil de închidere sau supapă nesigură sau montată necorespunzător. |
X |
|
|
||
Funcționalitatea este afectată. |
|
X |
|
||
(c) Scurgere excesivă. |
|
X |
|
||
Funcționalitatea este afectată. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(d) Funcționare defectuoasă. |
|
X |
|
Acționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
1.1.9. Acumulator, rezervor de presiune |
Inspecție vizuală. |
(a) Rezervor ușor deteriorat sau corodat. |
X |
|
|
Rezervor foarte deteriorat. Corodat sau neetanș. |
|
X |
|
||
(b) Funcționare diminuată a dispozitivului de purjare |
X |
|
|
||
Nefuncționarea dispozitivului de purjare. |
|
X |
|
||
(c) Rezervor nesigur sau montat necorespunzător. |
|
X |
|
||
1.1.10. Servomecanism frână, cilindru principal (sisteme hidraulice) |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare, dacă este posibil. |
(a) Servomecanism frână defect sau ineficace. |
|
X |
|
Nu funcționează. |
|
|
X |
||
(b) Cilindrul principal defect, dar frâna încă funcționează. |
|
X |
|
||
Cilindru principal defect sau neetanș. |
|
|
X |
||
(c) Cilindrul principal nesigur, dar frâna încă funcționează. |
|
X |
|
||
Cilindru principal nesigur. |
|
|
X |
||
(d) Cantitate insuficientă de lichid de frână, sub marcajul MIN |
X |
|
|
||
Cantitatea de lichid de frână este considerabil sub marcajul MIN |
|
X |
|
||
Lichidul de frână nu este vizibil. |
|
|
X |
||
(e) Lipsă capac rezervor cilindru principal. |
X |
|
|
||
(f) Martor pentru lichidul de frână aprins sau defect. |
X |
|
|
||
(g) Funcționare incorectă a dispozitivului de avertizare/martor în caz de nivel insuficient al lichidului de frână. |
X |
|
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.1.11. Conducte de frână rigide |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare, dacă este posibil. |
(a) Risc iminent de fisurare sau rupere. |
|
|
X |
(b) Conducte sau conexiuni neetanșe (sisteme pneumatice) |
|
X |
|
||
Conducte sau conexiuni neetanșe (sisteme de frânare cu acționare hidraulică) |
|
|
X |
||
(c) Conducte deteriorate sau excesiv de corodate. |
|
X |
|
||
Afectează funcționarea frânelor prin blocaje sau prin riscul iminent de scurgere |
|
|
X |
||
(d) Conducte plasate greșit. |
X |
|
|
||
Risc de producere a unei avarii. |
|
X |
|
||
1.1.12. Furtunuri flexibile ale frânei |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare, dacă este posibil. |
(a) Risc iminent de fisurare sau rupere. |
|
|
X |
(b) Furtunuri deteriorate, (cu) puncte de fricțiune, răsucite sau prea scurte. |
X |
|
|
||
Furtunuri deteriorate sau cu puncte de fricțiune. |
|
X |
|
||
(c) Lipsa etanșeității la nivelul furtunurilor și al racordurilor (sisteme de frânare cu aer comprimat). |
|
X |
|
||
Conducte sau conexiuni neetanșe (sisteme de frânare cu acționare hidraulică). |
|
|
X |
||
(d) Umflare exagerată a furtunului sub presiune. |
|
X |
|
||
Cord deteriorat. |
|
|
X |
||
(e) Furtunuri cu porozități. |
|
X |
|
||
1.1.13. Garnituri de frână |
Inspecție vizuală. |
(a) Garnituri excesiv de uzate (la nivelul marcajului minim). |
|
X |
|
Garnituri excesiv de uzate (marcajul minim nu este vizibil). |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(b) Garnituri ancrasate (ulei, unsoare etc.). |
|
X |
|
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
(c) Garnituri sau plăcuțe lipsă sau montate în mod greșit. |
|
|
X |
||
1.1.14. Tamburi de frână, discuri de frână |
Inspecție vizuală. |
(a) Tambur sau disc uzat |
|
X |
|
Tambur sau disc excesiv de uzat, fisurat excesiv, crăpat, nesigur sau spart. |
|
|
X |
||
(b) Tambur sau disc ancrasat (ulei, unsoare etc.). |
|
X |
|
||
Funcționarea frânei este afectată |
|
|
X |
||
(c) Tambur sau disc lipsă. |
|
|
X |
||
(d) Platou spate nesigur. |
|
X |
|
||
1.1.15. Cabluri de frână, tije, cuplaj pârghii |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare, dacă este posibil. |
(a) Cabluri deteriorate sau cu noduri. |
|
X |
|
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Componente excesiv de uzate sau corodate. |
|
X |
|
||
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
(c) Cablu, tijă sau îmbinare nesigură. |
|
X |
|
||
(d) Ghid de cablu defect. |
|
X |
|
||
(e) Restricționare a mișcării libere a sistemului de frânare. |
|
X |
|
||
(f) Mișcare anormală a pârghiilor/cuplajului indicând reglare incorectă sau uzură excesivă. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.1.16. Elemente de acționare a frânei (inclusiv arcuri sau cilindri hidraulici) |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare, dacă este posibil. |
(a) Element de acționare fisurat sau deteriorat. |
|
X |
|
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Element de acționare neetanș. |
|
X |
|
||
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
(c) Element de acționare nesigur sau montat necorespunzător. |
|
X |
|
||
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
(d) Element de acționare excesiv de corodat. |
|
X |
|
||
Risc de fisurare. |
|
|
X |
||
(e) Cursă insuficientă sau prea mare a pistonului sau a mecanismului cu membrană. |
|
X |
|
||
Funcționarea frânei este afectată (lipsa rezervei de mișcare) |
|
|
X |
||
(f) Deteriorarea învelișului de protecție contra prafului. |
X |
|
|
||
Lipsa învelișului de protecție contra prafului sau deteriorarea excesivă a acestuia. |
|
X |
|
||
1.1.17. Regulator automat al frânei în funcție de sarcină |
Inspecție vizuală a componentelor în timpul funcționării sistemului de frânare, dacă este posibil. |
(a) Timonerie defectă. |
|
X |
|
(b) Timonerie incorect reglată. |
|
X |
|
||
(c) Blocarea sau nefuncționarea regulatorului (funcționare ABS). |
|
X |
|
||
Blocarea sau nefuncționarea regulatorului. |
|
|
X |
||
(d) Lipsa regulatorului (dacă este necesar). |
|
|
X |
||
(e) Plăcuță cu date lipsă. |
X |
|
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(f) Date ilizibile sau neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
1.1.18. Dispozitive și indicatori de reglare a jocurilor |
Inspecție vizuală. |
(a) Dispozitiv de reglare deteriorat, blocat sau cu mișcare anormală, excesiv de uzat sau reglat incorect. |
|
X |
|
(b) Dispozitiv de reglare defect. |
|
X |
|
||
(c) Dispozitiv de reglare instalat incorect sau înlocuit. |
|
X |
|
||
1.1.19. Frâna încetinitoare (dacă este prevăzută sau necesară) |
Inspecție vizuală. |
(a) Racorduri sau montări nesigure. |
X |
|
|
Dacă funcționalitatea este afectată. |
|
X |
|
||
(b) Sistem defect în mod evident sau lipsă. |
|
X |
|
||
1.1.20. Acționarea automată a frânelor remorcii |
Deconectarea cuplării sistemului de frânare între tractor și vehiculul remorcat. |
Sistemul de frânare al remorcilor nu funcționează automat dacă este deconectată cuplarea. |
|
|
X |
1.1.21. Sistem de frânare complet |
Inspecție vizuală |
(a) Alte dispozitive ale sistemului (de exemplu, pompă antigel, uscător de aer etc.) deteriorate la exterior sau corodate astfel încât ar afecta sistemul de frânare. |
|
X |
|
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Pierderi de aer sau de antigel. |
X |
|
|
||
Funcționalitatea sistemului afectată |
|
X |
|
||
(c) Orice componentă nesigură sau montată în mod necorespunzător. |
|
X |
|
||
(d) Modificare nesigură a unei componente3 |
|
X |
|
||
Funcționarea frânei este afectată. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.1.22. Racorduri diagnoză (atunci când sunt montate sau obligatorii) |
Inspecție vizuală |
(a) Lipsă. |
|
X |
|
(b) Deteriorate |
X |
|
|
||
Inutilizabile sau neetanșe. |
|
X |
|
||
1.1.23. Frânare inerțială |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării. |
Eficiență insuficientă |
|
X |
|
1.2. Performanța și eficiența frânei de serviciu
1.2.1. Performanță |
Testare efectuată pe un aparat de testare frâne sau, dacă acest lucru nu este posibil, frânele sunt acționate în mod progresiv până la forța maximă. |
(a) Forță de frânare necorespunzătoare pe una sau pe mai multe roți. |
|
X |
|
Lipsa forței de frânare pe una sau pe mai multe roți |
|
|
X |
||
(b) Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 70 % din cea mai mare forță înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte. În cazul încercării frânelor pe carosabil, vehiculul deviază excesiv de la direcția dreaptă. |
|
X |
|
||
Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 50 % din cea mai mare forță înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte, în cazul punților directoare. |
|
|
X |
||
(c) Variație bruscă a forței de frânare (blocaj). |
|
X |
|
||
(d) Timp de răspuns prea mare al frânei pe oricare dintre roți. |
|
X |
|
||
(e) Fluctuație excesivă a forței de frânare în cursul fiecărei rotații complete a roții. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.2.2. Eficiență |
Testare efectuată pe un aparat de testare frâne sau, dacă acest lucru nu este posibil din considerente tehnice, cu vehiculul în mișcare, utilizându-se un decelerometru cu înregistrare pentru a se determina coeficientul de frânare aferent masei maxime autorizate sau, în cazul semiremorcilor, sumei sarcinilor autorizate pe fiecare ax. Vehiculele sau remorcile cu masa maximă admisibilă mai mare de 3,5 tone trebuie inspectate în conformitate cu standardele ISO 21069 sau cu metodele echivalente. Testele rutiere trebuie desfășurate pe un carosabil uscat, neted și drept. |
Coeficient de frânare mai mic decât următoarele valori (1): 1. Vehicule înmatriculate pentru prima dată după 1 ianuarie 2012: — Categoria M1: 58 % — Categoriile M2 și M3: 50 % — Categoria N1: 50 % — Categoriile N2 și N3: 50 % — Categoriile O2, O3 și O4: — — în cazul semiremorcilor: 45 % (2) — în cazul remorcilor cu bară de tracțiune: 50 % |
|
X |
|
2. Vehicule înmatriculate pentru prima dată înainte de 1 ianuarie 2012: — Categoriile M1, M2 și M3: 50 % (3) — Categoria N1: 45 % — Categoriile N2 și N3: 43 % (4) — Categoriile O2,O3 și O4: 40 % (5) |
|
X |
|
||
3. Alte categorii Categoriile L (ambele frâne împreună): — Categoria L1e: 42 % — Categoriile L2e, L6e: 40 % — Categoria L3e: 50 % — Categoria L4e: 46 % — Categoriile L5e, L7e: 44 % Categoria L (frână pe roata din spate): 25 % din masa totală a vehiculului |
|
X |
|
||
Mai puțin de 50 % din valorile de mai sus atinse. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
1.3. Performanța și eficiența frânei secundare (de urgență) (dacă este asigurată de un sistem separat)
1.3.1. Performanță |
În cazul în care sistemul de frânare al frânei secundare este separat de sistemul frânei de serviciu, a se utiliza metoda menționată la punctul 1.2.1 |
(a) Forța de frânare necorespunzătoare pe una sau pe mai multe roți. |
|
X |
|
Lipsa forței de frânare pe una sau pe mai multe roți |
|
|
X |
||
(b) Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 70 % din cea mai mare forță înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte. În cazul încercării frânelor pe carosabil, vehiculul deviază excesiv de la direcția dreaptă. |
|
X |
|
||
Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 50 % din cea mai mare forță înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte, în cazul punților directoare. |
|
|
X |
||
(c) Variație bruscă a forței de frânare (blocaj). |
|
X |
|
||
1.3.2. Eficiență |
În cazul în care sistemul de frânare al frânei secundare este separat de sistemul frânei de serviciu, a se utiliza metoda menționată la punctul 1.2.2 |
Forța de frânare mai mică decât 50 % (6) din performanța frânei de serviciu definită la punctul 1.2.2 în raport cu masa maximă autorizată. |
|
X |
|
Mai puțin de 50 % din valorile puterii de frânare de mai sus atinse. |
|
|
X |
1.4. Performanța și eficiența frânei de staționare
1.4.1. Performanță |
A se acționa frâna în timpul unei inspecții pe un aparat de testare frâne. |
Frână nefuncțională pe una sau mai multe roți sau, în cazul testării pe carosabil, vehiculul deviază excesiv de la linia dreaptă. |
|
X |
|
Mai puțin de 50 % din valorile puterii de frânare menționate la punctul 1.4.2 atinse în ceea ce privește masa vehiculului în timpul inspecției |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.4.2. Eficiență |
Testare efectuată cu un aparat de testare frâne. Dacă nu este posibil, atunci printr- un test rutier cu ajutorul unui instrument de înregistrare a decelerării sau cu vehiculul pe o pantă cu unghi de înclinare cunoscut. |
Pentru toate categoriile de vehicule, un coeficient de frânare mai mic de 16 % în raport cu sarcina maximă autorizată sau, pentru autovehicule, mai mic de 12 % în raport cu sarcina combinată maximă autorizată a vehiculului, luându-se în considerare coeficientul cu cea mai mare valoare. |
|
X |
|
Mai puțin de 50 % din valorile puterii de frânare de mai sus atinse. |
|
|
X |
||
1.5. Performanța frânei încetinitoare |
Inspecție vizuală și, dacă este posibil, testarea funcțiilor sistemului. |
(a) Variație bruscă a eficienței (nu se aplică sistemului de frânare pe evacuare). |
|
X |
|
(b) Nefuncționarea sistemului. |
|
X |
|
||
1.6. Sistem de frânare cu antiblocare (ABS) |
Inspecție vizuală și inspecția dispozitivului de avertizare și/sau prin utilizarea interfeței electronice a vehiculului. |
(a) Funcționare defectuoasă a dispozitivului de avertizare. |
|
X |
|
(b) Dispozitivul de avertizare indică funcționarea defectuoasă a sistemului. |
|
X |
|
||
(c) Senzorii de viteză ai roților lipsă sau deteriorați. |
|
X |
|
||
(d) Instalație electrică deteriorată. |
|
X |
|
||
(e) Alte componente lipsă sau deteriorate. |
|
X |
|
||
(f) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
1.7. Sistem electronic de frânare (EBS) |
Inspecție vizuală și inspecția dispozitivului de avertizare și/sau prin utilizarea interfeței electronice a vehiculului. |
(a) Funcționare defectuoasă a dispozitivului de avertizare. |
|
X |
|
(b) Dispozitivul de avertizare indică funcționarea defectuoasă a sistemului. |
|
X |
|
||
(c) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
1.8. Lichid de frână |
Inspecție vizuală |
Lichid de frână contaminat sau sedimentat. |
|
X |
|
Risc iminent de avarie |
|
|
X |
2. DIRECȚIE
2.1. Stare mecanică
2.1.1. Starea mecanismului de direcție |
Cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal și cu roțile în aer sau pe plăci turnante, se învârte volanul de direcție într-o parte și-n alta. Inspecție vizuală a modului de funcționare a mecanismului de direcție. |
(a) Dificultate în acționarea angrenajului. |
|
X |
|
(b) Palier de arbore răsucit sau caneluri uzate. |
|
X |
|
||
Funcționalitate afectată |
|
|
X |
||
(c) Palier de arbore excesiv de uzat. |
|
X |
|
||
Funcționalitate afectată |
|
|
X |
||
(d) Mișcare excesivă a palierului de arbore. |
|
X |
|
||
Funcționalitate afectată |
|
|
X |
||
(e) Pierderi de lichid. |
X |
|
|
||
Formare de picături |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
2.1.2. Fixarea casetei de direcție |
Cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal și cu greutatea roților pe pământ, se învârte volanul de direcție sau ghidonul în sensul acelor de ceasornic și în sensul invers sau cu ajutorul unui detector special adaptat pentru jocul de direcție. Inspecție vizuală a modului de prindere a cutiei de transmisie la șasiu. |
(a) Fixarea necorespunzătoare a casetei de direcție. |
|
X |
|
Fixare periculos de slăbită sau joc relativ vizibil față de șasiu/caroserie. |
|
|
X |
||
(b) Ovalizarea găurilor de fixare pe șasiu. |
|
X |
|
||
Fixare grav afectată. |
|
|
X |
||
(c) Lipsă sau fisurare a șuruburilor de fixare. |
|
X |
|
||
Fixare grav afectată. |
|
|
X |
||
(d) Casetă de direcție fisurată. |
|
X |
|
||
Stabilitatea sau fixarea casetei afectată |
|
|
X |
||
2.1.3. Stare cuplaj direcție |
Cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal și cu roțile pe pământ, se învârte volanul de direcție în sensul acelor de ceasornic și în sensul invers sau cu ajutorul unui detector special adaptat pentru jocul de direcție. Inspecție vizuală a componentelor de direcție în ceea ce privește uzura, fisurile și securitatea. |
(a) Mișcare relativă a componentelor care ar trebui să fie fixe. |
|
X |
|
Mișcare excesivă sau posibilitate de desprindere |
|
|
X |
||
(b) Uzură excesivă a racordurilor/articulațiilor. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
|
X |
||
(c) Componente fisurate sau deformate. |
|
X |
|
||
Funcționalitate diminuată |
|
|
X |
||
(d) Lipsă a dispozitivelor de închidere. |
|
X |
|
||
(e) Aliniere greșită a componentelor (de exemplu, bara de conexiune sau bara de comandă a direcției). |
|
X |
|
||
(f) Modificare nesigură3. |
|
X |
|
||
Funcționalitate afectată |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(g) Învelișul de protecție contra prafului stricat sau deteriorat. |
X |
|
|
Lipsa protecției contra prafului sau deteriorarea sa puternică. |
|
X |
|
||
2.1.4. Funcționare cuplaj direcție |
Cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal și cu roțile pe pământ, se învârte volanul de direcție în sensul acelor de ceasornic și în sensul invers sau cu ajutorul unui detector special adaptat pentru jocul de direcție. Inspecție vizuală a componentelor de direcție în ceea ce privește uzura, fisurile și securitatea. |
(a) Mișcarea levierului de direcție produce ciocnirea cu un element fix al șasiului. |
|
X |
|
(b) Nefuncționarea sau lipsa limitatoarelor de cursă. |
|
X |
|
||
2.1.5. Servodirecție |
Se verifică sistemul de direcție în ceea ce privește etanșeitatea și nivelul lichidului de frână din rezervor (dacă este vizibil). Cu roțile pe pământ și cu motorul pornit, se verifică dacă sistemul de servodirecție funcționează. |
(a) Scurgere de lichid sau funcționare afectată. |
|
X |
|
(b) Cantitate insuficientă de lichid (sub marcajul MIN) |
X |
|
|
||
Capacitate a rezervorului insuficientă. |
|
X |
|
||
(c) Nefuncționare a mecanismului. |
|
X |
|
||
Direcția afectată |
|
|
X |
||
(d) Mecanism fisurat sau nesigur. |
|
X |
|
||
Direcția afectată |
|
|
X |
||
(e) Aliniere necorespunzătoare sau tamponarea/ciocnirea componentelor. |
|
X |
|
||
Direcția afectată |
|
|
X |
||
(f) Modificare nesigură3. |
|
X |
|
||
Direcția afectată |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(g) Cabluri/furtunuri deteriorate, corodate excesiv. |
|
X |
|
Direcția afectată |
|
|
X |
2.2. Volanul, coloana și bara de direcție
2.2.1. Starea volanului/barei de direcție |
Cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal și cu greutatea vehiculului pe pământ, se aliniază volanul la coloană, se mișcă volanul/ghidonul în diferite direcții, perpendicular pe coloană/furci. Inspecție vizuală a jocului și a stării cuplajelor flexibile sau a articulațiilor cardanice. |
(a) Deplasare relativă între volan și coloana de direcție, indicând o fixare proastă. |
|
X |
|
Risc foarte mare de desprindere. |
|
|
X |
||
(b) Lipsa dispozitivului de reținere (a siguranței) pe butucul volanului. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
|
X |
||
(c) Butucul, coroana sau spițele volanului de direcție fisurate sau prost fixate. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
|
X |
||
2.2.2. Coloană/juguri, furci de direcție și amortizoare de direcție |
Cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal și cu greutatea vehiculului pe pământ, se aliniază volanul la coloană, se mișcă volanul/ghidonul în diferite direcții, perpendicular pe coloană/furci Inspecție vizuală a jocului și a stării cuplajelor flexibile sau a articulațiilor cardanice. |
(a) Joc excesiv axial al centrului volanului în raport cu coloana. |
|
X |
|
(b) Joc excesiv radial al centrului volanului în raport cu coloana. |
|
X |
|
||
(c) Cuplaj flexibil deteriorat. |
|
X |
|
||
(d) Dispozitiv de cuplare defect. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
|
X |
||
(e) Modificare nesigură3 |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
2.3. Jocul direcției |
Cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal, greutatea vehiculului pe roți, motorul, dacă este posibil, pornit pentru vehiculele cu servodirecție și cu roțile în poziție dreaptă, se învârte ușor volanul de direcție în sensul acelor de ceasornic și invers pe cât posibil fără a mișca roțile. Inspecția vizuală a mișcării libere. |
Joc excesiv al direcției (de exemplu, un punct de pe coroana volanului poate fi rotit pe un arc de cerc pe o distanță mai mare de o cincime din diametrul volanului fără ca roțile directoare să se miște) sau neconformitate cu cerințele1. |
|
X |
|
Siguranța este afectată |
|
|
X |
||
2.4. Aliniament roți (X)2 |
Se verifică alinierea roților de direcție cu ajutorul unor echipamente corespunzătoare. |
Aliniament neconform cu datele producătorului sau cu cerințele1. |
X |
|
|
Deplasarea în linie dreaptă este afectată, stabilitatea direcțională afectată |
|
X |
|
||
2.5. Platformă cu punte directoare remorci |
Inspecție vizuală sau cu ajutorul unui detector special adaptat pentru jocul de direcție. |
(a) Componentă ușor deteriorată |
|
X |
|
Componentă puternic deteriorată sau fisurată. |
|
|
X |
||
(b) Joc excesiv. |
|
X |
|
||
Deplasarea în linie dreaptă este afectată, stabilitatea direcțională afectată |
|
|
X |
||
(c) Dispozitiv de cuplare defect. |
|
X |
|
||
Fixare grav afectată. |
|
|
X |
||
2.6. Servodirecție electronică (EPS) |
Inspecție vizuală și verificarea concordanței dintre unghiul volanului și unghiul roților în momentul pornirii sau opririi motorului și/sau prin utilizarea interfeței electronice a vehiculului. |
(a) Martorul indicator de defecțiuni (MIL) al servodirecției electronice (EPS) indică o funcționare defectuoasă a sistemului. |
|
X |
|
(b) Neconcordanță între unghiul volanului și unghiul roților. |
|
X |
|
||
Direcția afectată |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(c) Nefuncționarea asistenței electrice. |
|
X |
|
(d) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
3. VIZIBILITATE
3.1. Câmpul de vizibilitate |
Inspecție vizuală de pe scaunul conducătorului auto. |
Obstrucționarea câmpului de vizibilitate al conducătorului auto, care nu poate privi clar în față sau în lateral (în afara zonei de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz). |
X |
|
|
Zona din raza de acțiune a ștergătoarelor de parbriz afectată sau oglinzile exterioare nevizibile |
|
X |
|
||
3.2. Stare geamuri |
Inspecție vizuală. |
(a) Sticlă fisurată sau decolorată sau panou transparent (dacă este permis) (în afara zonei de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz). |
X |
|
|
Zona din raza de acțiune a ștergătoarelor de parbriz afectată sau oglinzile exterioare nevizibile. |
|
X |
|
||
(b) Sticlă sau panou transparent (inclusiv folie reflectorizantă sau colorată ușor) neconforme cu specificațiile cerințelor1, (în afara razei de acțiune a ștergătoarelor de parbriz). |
X |
|
|
||
Zona din raza de acțiune a ștergătoarelor de parbriz afectată sau oglinzile exterioare nevizibile. |
|
X |
|
||
(c) Sticlă sau panou transparent în stare inacceptabilă. |
|
X |
|
||
Vizibilitatea în interiorul razei de acțiune a ștergătoarelor de parbriz puternic diminuată |
|
|
X |
||
3.3. Oglinzi sau dispozitive retrovizoare |
Inspecție vizuală. |
(a) Oglindă sau dispozitiv lipsă sau nemontat în conformitate cu cerințele1 (există cel puțin două dispozitive retrovizoare) |
|
X |
|
Există mai puțin de două dispozitive retrovizoare. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(b) Oglindă sau dispozitiv ușor deteriorat sau prost fixat. |
X |
|
|
Oglindă sau dispozitiv nefuncțional, puternic deteriorat, prost fixat sau nesigur. |
|
X |
|
||
(c) Câmp vizual necesar neacoperit. |
|
X |
|
||
3.4. Ștergătoare de parbriz |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Ștergătoarele nu funcționează sau lipsesc sau sunt neconforme cu cerințele1. |
|
X |
|
(b) Lamela ștergătorului deteriorată. |
X |
|
|
||
Lamele lipsă sau deteriorate în mod evident. |
|
X |
|
||
3.5. Spălătoare de parbriz |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării. |
Spălătoarele nu funcționează corespunzător (lichidul de spălat lipsește, dar pompa funcționează sau jetul de apă nu este bine aliniat) |
X |
|
|
Nefuncționarea spălătoarelor. |
|
X |
|
||
3.6. Sistem de dezaburire (X)2 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Sistem nefuncțional sau în mod evident defect. |
X |
|
|
4. LUMINI, DISPOZITIVE REFLECTORIZANTE ȘI ECHIPAMENTE ELECTRICE
4.1. Faruri
4.1.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Lumină/sursă de lumină defectă sau lipsă. (lumini/surse de lumină multiple; în cazul LED, cel mult 1/3 nu funcționează). |
X |
|
|
Lumină/sursă de lumină unică; în cazul LED, vizibilitate foarte afectată. |
|
X |
|
||
(b) Defecțiune ușoară a sistemului de proiecție (dispozitiv reflectorizant și dispersoare). |
X |
|
|
||
Funcționare defectuoasă sau lipsa sistemului de proiecție (dispozitiv reflectorizant și dispersoare). |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(c) Lampă fixată nesigur. |
|
X |
|
4.1.2. Aliniere |
Se determină centrul de focalizare orizontal al fiecărui far cu lumină de întâlnire cu ajutorul unui dispozitiv de focalizare a luminii sau prin utilizarea interfeței electronice a vehiculului. |
(a) Centrul de focalizare al unui far nu se încadrează în limitele stabilite în cerințe1. |
|
X |
|
(b) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
4.1.3. Comutarea lămpilor de marșarier |
Inspecție vizuală și funcțională sau prin utilizarea interfeței electronice a vehiculului. |
(a) Comutator care nu funcționează în conformitate cu cerințele1 (un număr de faruri iluminate concomitent) |
X |
|
|
Depășirea luminozității maxime admise în partea din față. |
|
X |
|
||
(b) Funcționarea dispozitivului de comandă este afectată. |
|
X |
|
||
(c) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
4.1.4. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Lumină, culoare emisă, poziție, intensitate sau marcaj neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
(b) Dispersoare sau sursă de lumină obstrucționate, reducând luminozitatea sau modificând culoarea luminii emise. |
|
X |
|
||
(c) Sursă de lumină și lampă incompatibile. |
|
X |
|
||
4.1.5. Dispozitive de corectare a orientării farurilor (acolo unde este obligatoriu) |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării, dacă este posibil, sau prin utilizarea interfeței electronice a vehiculului. |
(a) Nefuncționarea dispozitivului. |
|
X |
|
(b) Dispozitivul manual nu poate fi acționat de pe scaunul conducătorului auto. |
|
X |
|
||
(c) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
4.1.6. Dispozitiv de spălare a farurilor (acolo unde este obligatoriu) |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării, dacă este posibil. |
Nefuncționarea dispozitivului. |
X |
|
|
În cazul lămpilor cu descărcare în gaz. |
|
X |
|
4.2. Lumini de poziție față și spate, lămpi de gabarit laterale, lămpi de contur și lumini de zi.
4.2.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Sursă de lumină defectă. |
|
X |
|
(b) Dispersoare defecte. |
|
X |
|
||
(c) Lampă fixată nesigur. |
X |
|
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
X |
|
||
4.2.2. Switching |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele1. |
|
X |
|
Lămpile de poziție din spate și lămpile de contur pot fi stinse când lămpile din față sunt aprinse. |
|
X |
|
||
(b) Funcționarea dispozitivului de comandă este afectată. |
|
X |
|
||
4.2.3. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Lumină, culoare emisă, poziție, luminozitate sau marcaj neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
Lumină roșie în față sau lumină albă în spate; luminozitate puternic redusă. |
|
X |
|
||
(b) Dispersoare sau sursă de lumină obstrucționate, reducând intensitatea luminii, luminozitatea sau modificând culoarea luminii emise. |
X |
|
|
||
Lumină roșie în față sau lumină albă în spate; luminozitate puternic redusă. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
4.3. Lămpi de stop
4.3.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Sursă de lumină defectă (surse de lumină multiple; în cazul LED, cel mult 1/3 nu funcționează. |
X |
|
|
Sursă de lumină unică; (în cazul LED, funcționează mai puțin de 2/3). |
|
X |
|
||
Nicio sursă de lumină nu funcționează. |
|
|
X |
||
(b) dispersoare ușor deficiente (fără influență asupra luminii emise). |
X |
|
|
||
Dispersoare cu deficiențe mari (afectează lumina emisă). |
|
X |
|
||
(c) Lampă fixată nesigur. |
X |
|
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
X |
|
||
4.3.2. Comutare |
Inspecție vizuală și funcțională sau prin utilizarea interfeței electronice a vehiculului. |
(a) Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
Acționare întârziată. |
|
X |
|
||
Complet nefuncțional. |
|
|
X |
||
(b) Funcționarea dispozitivului de comandă este afectată. |
|
X |
|
||
(c) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
(d) Lampa pentru frâna de urgență nu funcționează sau nu funcționează corect. |
|
X |
|
||
4.3.3. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Lumină, culoare emisă, poziție, luminozitate sau marcaj neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
Lumină albă în spate; luminozitate puternic redusă. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
4.4. Lămpi de semnalizare direcție și de avarie
4.4.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Sursă de lumină defectă (surse de lumină multiple; în cazul LED, cel mult 1/3 nu funcționează. |
X |
|
|
Sursă de lumină unică; (în cazul LED, funcționează mai puțin de 2/3). |
|
X |
|
||
(b) Dispersor cu defecțiune ușoară. (fără influență asupra luminii emise). |
X |
|
|
||
Dispersoare cu deficiențe mari (afectează lumina emisă). |
|
X |
|
||
(c) Lampă fixată nesigur. |
X |
|
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
X |
|
||
4.4.2. Comutarea lămpilor de marșarier |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
Complet nefuncțional. |
|
X |
|
||
4.4.3. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Lumină, culoare emisă, poziție, luminozitate sau marcaj neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
4.4.4. Frecvență semnal luminos |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Frecvența semnalului luminos neconformă cu cerințele1 (frecvența deviază mai mult de 25 %). |
X |
|
|
4.5. Faruri și lămpi de ceață)
4.5.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Sursă de lumină defectă, (sursă multiplă de lumină în cazul LED, cel mult 1/3 nu funcționează). |
X |
|
|
Sursă de lumină unică; (în cazul LED, funcționează mai puțin de 2/3). |
|
X |
|
||
(b) Dispersor cu defecțiune ușoară. (fără influență asupra luminii emise). |
X |
|
|
||
Dispersoare cu deficiențe mari (afectează lumina emisă). |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(c) Lampă fixată nesigur. |
X |
|
|
Risc foarte mare de desprindere sau de orbire a traficului din sens opus. |
|
X |
|
||
4.5.2. Aliniere (X)2 |
Funcțională și cu ajutorul unui dispozitiv de focalizare a luminii |
Deviere a lămpii de ceață față de la orientarea orizontală în momentul în care modelul de lumină are o linie întreruptă (linia întreruptă prea jos). |
X |
|
|
Linia întreruptă deasupra celei de faruri. |
|
X |
|
||
4.5.3. Comutare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
Nefuncționare. |
|
X |
|
||
4.5.4. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Lumină, culoare emisă, poziție, luminozitate sau marcaj neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
(b) Nefuncționarea sistemului în conformitate cu cerințele1. |
|
X |
|
4.6. Lămpi marșarier
4.6.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Sursă de lumină defectă. |
X |
|
|
(b) Dispersoare defecte. |
X |
|
|
||
(c) Lampă fixată nesigur. |
X |
|
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
X |
|
||
4.6.2. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Lumină, culoare emisă, poziție, luminozitate sau marcaj neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
(b) Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele1. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
4.6.3. Comutare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
Lampa de marșarier poate fi aprinsă fără ca schimbătorul să se afle în poziția de marșarier. |
|
X |
|
4.7. Dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate
4.7.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Lampă care proiectează lumina direct în spate sau lumină albă în spate. |
X |
|
|
(b) Sursă de lumină defectă, surse de lumină multiple. |
X |
|
|
||
Sursă de lumină defectă, sursă unică. |
|
X |
|
||
(c) Lampă fixată nesigur. |
X |
|
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
X |
|
||
4.7.2. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
4.8. Catadioptrii, marcaje de vizibilitate (reflectorizante) și plăcuțe de marcaj spate
4.8.1. Stare |
Inspecție vizuală. |
(a) Echipament reflectorizant defect sau deteriorat. |
X |
|
|
Capacitatea de reflecție este diminuată. |
|
X |
|
||
(b) Element reflectorizant fixat nesigur. |
X |
|
|
||
Se poate desprinde. |
|
X |
|
||
4.8.2. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală. |
Dispozitiv, culoare reflectată sau poziție neconformă cu cerințele1. |
X |
|
|
Lipsă ori reflectând culoarea roșie spre față sau culoarea albă spre spate. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
4.9. Martori luminoși obligatorii pentru echipamentul de iluminare
4.9.1. Stare și funcționare |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Nefuncționali. |
X |
|
|
Nefuncționali pentru faza lungă sau pentru lampa de ceață spate |
|
X |
|
||
4.9.2. Respectarea cerințelor1 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
4.10. Conexiuni electrice între vehiculul tractor și (semi)remorcă |
Inspecția vizuală: dacă este posibil, se examinează continuitatea electrică a conexiunii. |
(a) Componente fixe atașate nesigur. |
X |
|
|
Priză cu fixare nesigură |
|
X |
|
||
(b) Izolație stricată sau deteriorată. |
X |
|
|
||
Poate provoca scurtcircuit. |
|
X |
|
||
(c) Funcționare necorespunzătoare a conexiunilor electrice ale remorcii sau ale vehiculului de remorcare. |
|
X |
|
||
Luminile de frână ale remorcii nu funcționează deloc. |
|
|
X |
||
4.11. Instalație electrică |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal, inclusiv, dacă este cazul, a compartimentului motorului |
(a) Instalație electrică nesigură sau securizată necorespun zător. |
X |
|
|
Prinderi slăbite, care ating margini ascuțite, conectori ce se pot deconecta. |
|
X |
|
||
Cablajul poate atinge pământul, componente de stop sau rotative. Conectorii sunt deconectați (părțile relevante pentru frână și direcție). |
|
|
X |
||
(b) Instalație electrică deteriorată. |
X |
|
|
||
Instalație electrică foarte deteriorată. |
|
X |
|
||
Instalație electrică extrem de deteriorată (elemente necesare pentru frânare, direcție). |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(c) Izolație stricată sau deteriorată. |
X |
|
|
Poate provoca scurtcircuit. |
|
X |
|
||
Risc major de incendiu, formare de scântei. |
|
|
X |
||
4.12. Catadioptri și lămpi facultative (X)2 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Lampă/catadioptru nemontat în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
Emisie sau reflexie de lumină roșie în față sau lumină albă în spate. |
|
X |
|
||
(b) Nefuncționarea lămpii în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Numărul farurilor care se aprind simultan depășește luminozitatea permisă; Emisie de lumină roșie în față sau lumină albă în spate. |
|
X |
|
||
(c) Lampă/catadioptru atașat nesigur. |
X |
|
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
X |
|
||
4.13. Baterie (baterii) de acumulatori |
Inspecție vizuală. |
(a) Nesigură (Nesigure). |
X |
|
|
Atașată necorespunzător; Poate provoca scurtcircuit. |
|
X |
|
||
(b) Lipsă a etanșeității. |
X |
|
|
||
Pierde substanțe periculoase. |
|
X |
|
||
(c) Comutator defect (dacă este necesar). |
|
X |
|
||
(d) Siguranțe defecte (dacă sunt necesare). |
|
X |
|
||
(e) Ventilație necorespunzătoare (dacă este necesară). |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
5. PUNȚI, JANTE, ANVELOPE ȘI SUSPENSIE
5.1. Punți (axe)
5.1.1. Punți (axe) |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau deasupra canalului. Pot fi utilizate și sunt recomandate detectoare de jocuri ale roților pentru vehiculele cu o masă maximă de cel mult 3,5 tone. |
(a) Punte fisurată sau deformată. |
|
|
X |
(b) Atașare nesigură la vehicul. |
|
X |
|
||
Stabilitate afectată, funcționalitate afectată: Mișcare semnificativă față de dispozitivele de fixare. |
|
|
X |
||
(c) Modificare nesigură3. |
|
X |
|
||
Stabilitatea afectată, funcționalitatea afectată, spațiu insuficient față de alte componente sau față de sol. |
|
|
X |
||
5.1.2. Fuzete |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau deasupra canalului. Pot fi utilizate și sunt recomandate detectoare de jocuri ale roților pentru vehiculele cu o masă maximă de cel mult 3,5 tone. Se aplică o forță verticală sau laterală la fiecare roată și se constată gradul de mișcare dintre fuzetă și ax. |
(a) Fuzetă fisurată. |
|
|
X |
(b) Uzură excesivă a pivotului fuzetei și/sau a bucșelor. |
|
X |
|
||
Posibilitate de slăbire(/desprindere); stabilitatea direcțională afectată. |
|
|
X |
||
(c) Mișcare excesivă între fuzetă și axa rigidă. |
|
X |
|
||
Posibilitate de slăbire(/desprindere); stabilitatea direcțională afectată. |
|
|
X |
||
(d) Joc al pivotului fuzetei în punte. |
|
X |
|
||
Posibilitate de slăbire(/desprindere); stabilitatea direcțională afectată. |
|
|
X |
||
5.1.3. Rulmenți roată |
Inspecție vizuală cu vehiculul pe un elevator sau pe canal. Pot fi utilizate și sunt recomandate detectoare de jocuri ale roților pentru vehiculele cu o masă maximă de cel mult 3,5 tone. Se aplică o forță laterală sau verticală la fiecare roată și se constată gradul de ridicare a roții față de fuzetă. |
(a) Joc excesiv al unui rulment. |
|
X |
|
Stabilitate direcțională afectată; pericol de distrugere. |
|
|
X |
||
(b) Rulment roată prea strâns, gripat. |
|
X |
|
||
Pericol de supraîncălzire; pericol de distrugere. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
5.2. Jante și anvelope
5.2.1. Butuc |
Inspecție vizuală. |
(a) Prezon sau piulițe de fixare a roților lipsă sau slab strânse. |
|
X |
|
Fixare lipsă sau slabă astfel încât afectează foarte grav siguranța rutieră. |
|
|
X |
||
(b) Butuc uzat sau deteriorat. |
|
X |
|
||
Butuc uzat sau deteriorat într-un mod care periclitează fixarea sigură a jantelor respective. |
|
|
X |
||
5.2.2. Jante |
Inspecție vizuală a ambelor părți ale fiecărei roți cu vehiculul pe un elevator sau pe canal. |
(a) Sudură fisurată sau defectă. |
|
|
X |
(b) Montare necorespunzătoare a inelelor de reținere a anvelopelor. |
|
X |
|
||
Riscă să cadă. |
|
|
X |
||
(c) Roată deformată sau uzată excesiv. |
|
X |
|
||
Este afectată prinderea sigură de butuc; este afectată prinderea sigură a anvelopei. |
|
|
X |
||
(d) Dimensiunea, proiectarea tehnică, compatibilitatea sau tipul roții neconform cu cerințele1 și afectează siguranța rutieră. |
|
X |
|
||
5.2.3. Anvelope |
Inspecție vizuală a întregii anvelope fie prin rotirea roții în aer și cu vehiculul pe un elevator sau pe canal, fie prin împingerea vehiculului înainte și înapoi deasupra canalului. |
(a) Dimensiunea anvelopei, indicele de încărcare, marca de omologare sau indicele de viteză neconform cu cerințele1, afectând siguranța rutieră. |
|
X |
|
Indice de sarcină sau viteză insuficient pentru utilizarea efectivă, anvelopa atinge alte părți fixe ale vehiculului și periclitează condusul în siguranță. |
|
|
X |
||
(b) Anvelopele de pe aceeași punte sau de pe roțile pereche sunt de dimensiuni diferite. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(c) Anvelopele de pe aceeași axă au o construcție diferită (radial/diagonal). |
|
X |
|
(d) Anvelope grav deteriorate sau tăiate. |
|
X |
|
||
Cord vizibil sau deteriorat. |
|
|
X |
||
(e) Indicatorul de uzură a profilului anvelopelor devine expus. |
|
X |
|
||
Adâncimea profilului anvelopelor neconformă cu cerințele1. |
|
|
X |
||
(f) Anvelopa se freacă de alte componente (dispozitive flexibile antiîmproșcare). |
X |
|
|
||
Anvelopa se freacă de alte componente (nu este periclitat condusul în siguranță) |
|
X |
|
||
(g) Anvelopele reșapate neconforme cu cerințele1. |
|
X |
|
||
Stratul de protecție a cordului afectat. |
|
|
X |
||
(h) Sistemul de monitorizare a presiunii anvelopelor funcționează defectuos sau anvelopele nu sunt umflate, în mod evident, la nivelul corespunzător. |
X |
|
|
||
Nefuncționare evidentă. |
|
X |
|
5.3. Sistem de suspensie
5.3.1. Arcuri și stabilizatori |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau deasupra canalului. Pot fi utilizate și sunt recomandate detectoare de jocuri ale roților pentru vehiculele cu o masă maximă mai mare de 3,5 tone. |
(a) Arcuri atașate necorespunzător la șasiu sau punte. |
|
X |
|
Mișcare relativă vizibilă. Fixări foarte slăbite. |
|
|
X |
||
(b) O componentă a arcului deteriorată sau fisurată. |
|
X |
|
||
Foaia de arc principală deteriorată sau restul foilor foarte afectate. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(c) Lipsă arc. |
|
X |
|
Foaia de arc principală deteriorată sau restul foilor foarte afectate. |
|
|
X |
||
(d) Modificare nesigură3 |
|
X |
|
||
Spațiu prea mic față de alte componente ale vehiculului; sistemul de arcuri nu funcționează. |
|
|
X |
||
5.3.2. Amortizoare |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal sau cu ajutorul unor echipamente speciale, dacă acestea sunt disponibile. |
(a) Amortizoare atașate necorespunzător la șasiu sau punte. |
X |
|
|
Amortizor slăbit. |
|
X |
|
||
(b) Amortizor deteriorat prezentând semne grave de neetanșeitate sau funcționare necorespunzătoare. |
|
X |
|
||
5.3.2.1. Testarea eficienței amortizării (X)2 |
Se utilizează un echipament special și se compară diferențele dintre dreapta/stânga |
(a) Diferențe semnificative între cele două direcții, stânga și dreapta. |
|
X |
|
(b) Neatingerea valorilor minime stipulate. |
|
X |
|
||
5.3.3. Bară de torsiune, bielete antiruliu, bare și leviere ale suspensiei |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau deasupra canalului. Pot fi utilizate și sunt recomandate detectoare de jocuri ale roților pentru vehiculele cu o masă maximă mai mare de 3,5 tone. |
(a) Atașare necorespunzătoare a componentei pe șasiu sau punte. |
|
X |
|
Posibilitate de slăbire(/desprindere); stabilitatea direcțională afectată. |
|
|
X |
||
(b) Componentă deteriorată sau corodată excesiv. |
|
X |
|
||
Stabilitatea componentei este afectată sau o componentă este fisurată. |
|
|
X |
||
(c) Modificare nesigură3. |
|
X |
|
||
Spațiu prea mic față de alte componente ale vehiculului; sistemul nu funcționează. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
5.3.4. Articulațiile suspensiei |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau deasupra canalului. Pot fi utilizate și sunt recomandate detectoare de jocuri ale roților pentru vehiculele cu o masă maximă mai mare de 3,5 tone. |
(a) Uzură excesivă a pivotului fuzetei și/sau a bucșelor sau a articulațiilor. |
|
X |
|
Posibilitate de slăbire(/desprindere); stabilitatea direcțională afectată. |
|
|
X |
||
(b) Învelișul de protecție contra prafului deteriorat foarte grav. |
X |
|
|
||
Protecția la praf lipsă sau fisurată. |
|
X |
|
||
5.3.5. Suspensie pneumatică |
Inspecție vizuală |
(a) Sistem inoperabil. |
|
|
X |
(b) Componente defecte, modificate sau deteriorate care afectează funcționarea sistemului. |
|
X |
|
||
Funcționarea sistemului puternic afectată. |
|
|
X |
||
(c) Pierderi de aer audibile. |
|
X |
|
6. ȘASIU ȘI ACCESORII ȘASIU
6.1. Șasiu sau cadru și accesorii
6.1.1. Stare generală |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau deasupra canalului. |
(a) Fisură sau deformare ușoară a lonjeroanelor sau traverselor. |
|
X |
|
Fisură sau deformare gravă a lonjeroanelor sau a traverselor. |
|
|
X |
||
(b) Plăci de strângere sau legături nesigure. |
|
X |
|
||
Majoritatea legăturilor slăbite; piesele nu sunt suficient de solide. |
|
|
X |
||
(c) Corodare excesivă care afectează rigiditatea ansamblului. |
|
X |
|
||
Rezistență insuficientă a pieselor. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
6.1.2. Tubulatură de evacuare și amortizoare de zgomot |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau deasupra canalului. |
(a) Sistem de evacuare nesigur sau neetanș. |
|
X |
|
(b) Pătrunderea de gaze în cabina sau compartimentul călătorilor. |
|
X |
|
||
Periclitarea sănătății persoanelor aflate la bord. |
|
|
X |
||
6.1.3. Rezervor și conducte de combustibil și conducte de alimentare (inclusiv rezervorul de combustibil pentru dispozitivul de încălzire și conductele) |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal cu ajutorul dispozitivelor de detectare a scurgerilor în cazul sistemelor GPL/GNC/GNL. |
(a) Rezervor sau conducte nesigure, creând un risc deosebit de incendiu. |
|
|
X |
(b) Scurgeri de combustibil sau capacul de la rezervor lipsă sau ineficient. |
|
X |
|
||
Risc de incendiu; pierdere importantă de materiale periculoase. |
|
|
X |
||
(c) Conducte uzate din cauza frecării. |
X |
|
|
||
Conducte deteriorate. |
|
X |
|
||
(d) Funcționare necorespunzătoare a robinetului de oprire (dacă este necesar). |
|
X |
|
||
(e) Risc de izbucnire a incendiului din cauza: — scurgerilor de combustibil; — rezervorului de combustibil sau sistemului de evacuare protejat necorespunzător; — stării compartimentului motorului. |
|
|
X |
||
(f) Sistem GPL/GNC/GNL sau de hidrogen neconform cu cerințele, oricare parte a sistemului este defectă1. |
|
|
X |
||
6.1.4. Bare de protecție, dispozitive de protecție laterală și dispozitive de protecție antiîmpănare |
Inspecție vizuală. |
(a) Fixare incorectă sau deteriorare care poate cauza accidente la zgâriere sau contact. |
|
X |
|
Se pot desprinde componente; funcționalitate puternic afectată. |
|
|
X |
||
(b) Dispozitiv în mod evident neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
6.1.5. Suport pentru roata de rezervă (dacă este prevăzut de producător) |
Inspecție vizuală. |
(a) Suport în stare precară. |
X |
|
|
(b) Suport fisurat sau nesigur. |
|
X |
|
||
(c) O roată de rezervă nefixată sigur pe suport |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de desprindere. |
|
|
X |
||
6.1.6. Cuplare mecanică și echipament de remorcare |
Inspecție vizuală a uzurii și operării corecte, cu atenție specială la montarea fiecărui dispozitiv de securitate și/sau cu utilizarea unor calibre de măsură. |
(a) Componentă deteriorată, defectă sau fisurată (dacă nu este în uz). |
|
X |
|
Componentă deteriorată, defectă sau fisurată (dacă este în uz). |
|
|
X |
||
(b) Uzură excesivă a unui component. |
|
X |
|
||
Sub limita de uzură. |
|
|
X |
||
(c) Dispozitiv de cuplare defect. |
|
X |
|
||
Orice dispozitiv de cuplare slăbit, cu un risc foarte mare de desprindere. |
|
|
X |
||
(d) Lipsa sau funcționarea necorespunzătoare a dispozitivelor de siguranță. |
|
X |
|
||
(e) Nefuncționarea oricărui indicator de cuplare. |
|
X |
|
||
(f) Obstrucționarea plăcuțelor de înmatriculare sau a lămpilor (atunci când nu sunt aprinse) |
X |
|
|
||
Placa cu numărul de înmatriculare ilizibilă (când nu este în uz). |
|
X |
|
||
(g) Modificare nesigură3 (piese secundare). |
|
X |
|
||
Modificare nesigură3 (piese principale). |
|
|
X |
||
(h) Cuplare prea slabă. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
6.1.7. Transmisie |
Inspecție vizuală. |
(a) Șurub de siguranță fixat necorespunzător sau lipsă. |
|
X |
|
Șurub de siguranță fixat necorespunzător sau lipsă, astfel încât siguranța rutieră este pusă în pericol în mod grav. |
|
|
X |
||
(b) Palierele arborilor de transmisie uzate excesiv. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de slăbire sau de fisurare. |
|
|
X |
||
(c) Uzură excesivă a articulațiilor cardanice sau a lanțurilor/curelelor de transmisie. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de slăbire sau de fisurare. |
|
|
X |
||
(d) Cuplaje flexibile deteriorate. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de slăbire sau de fisurare. |
|
|
X |
||
(e) Arbore deteriorat sau îndoit. |
|
X |
|
||
(f) Carcasa lagărului fisurat sau nesigur. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de slăbire sau de fisurare. |
|
|
X |
||
(g) Învelișul de protecție contra prafului deteriorat foarte grav. |
X |
|
|
||
Protecția la praf lipsă sau fisurată. |
|
X |
|
||
(h) Modificare ilegală a transmisiei. |
|
X |
|
||
6.1.8. Suporți motor |
Inspecție vizuală fără a fi nevoie de urcarea vehiculului pe un elevator sau pe canal. |
Elemente de fixare deteriorate grav și evident |
|
X |
|
Elemente de fixare slăbite sau rupte. |
|
|
X |
||
6.1.9. Performanța motorului (X)2 |
Inspecție vizuală și/sau prin utilizarea interfeței electronice |
(a) Unitate de comandă modificată, afectând siguranța și/sau mediul. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(b) Modificarea motorului, afectând siguranța și/sau mediul. |
|
|
X |
6.2. Cabină conducător auto și caroserie
6.2.1. Stare |
Inspecție vizuală |
(a) Panou fixat necorespunzător sau deteriorat ori element care poate provoca răniri. |
|
X |
|
Se poate desprinde. |
|
|
X |
||
(b) Montant nesigur. |
|
X |
|
||
Stabilitate afectată. |
|
|
X |
||
(c) Pătrunderea de emisii de gaze ale motorului sau de gaze de evacuare. |
|
X |
|
||
Periclitarea sănătății persoanelor aflate la bord. |
|
|
X |
||
(d) Modificare nesigură3. |
|
X |
|
||
Spațiu insuficient față de drum sau de piesele rotative sau în mișcare. |
|
|
X |
||
6.2.2. Montare |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal. |
(a) Caroserie sau cabină nesigură. |
|
X |
|
Stabilitatea este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Caroserie/cabină în mod evident centrată necorespunzător pe șasiu. |
|
X |
|
||
(c) Fixare nesigură sau lipsa fixării caroseriei/cabinei pe șasiu sau pe traverse și dacă se menține simetrică. |
|
X |
|
||
Fixare nesigură sau lipsa fixării caroseriei/cabinei pe șasiu sau pe traverse, astfel încât siguranța rutieră este pusă în pericol în mod grav. |
|
|
X |
||
(d) Corodare excesivă în punctele de fixare pe caroseria integrală. |
|
X |
|
||
Stabilitate afectată. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
6.2.3. Uși și încuietori de uși |
Inspecție vizuală. |
(a) Ușă care nu se deschide sau nu se închide corespunzător. |
|
X |
|
(b) Ușă care se poate deschide inopinat sau care nu rămâne închisă (uși glisante). |
|
X |
|
||
Ușă care se poate deschide inopinat sau care nu rămâne închisă (uși batante). |
|
|
X |
||
(c) Ușă, balamale, dispozitiv de asigurare sau montant deteriorați. |
X |
|
|
||
Ușă, balama, dispozitiv de asigurare sau montant lipsă sau slăbit. |
|
X |
|
||
6.2.4. Podea |
Inspecție vizuală cu vehiculul urcat pe un elevator sau pe canal. |
Podea nesigură sau foarte deteriorată. |
|
X |
|
Stabilitate insuficientă |
|
|
X |
||
6.2.5. Scaunul conducătorului auto |
Inspecție vizuală. |
(a) Scaun cu structură defectă. |
|
X |
|
Scaun fixat necorespunzător. |
|
|
X |
||
(b) Funcționare necorespunzătoare a mecanismului de reglare. |
|
X |
|
||
Scaunul se mișcă sau spătarul scaunului nu poate fi fixat. |
|
|
X |
||
6.2.6. Alte scaune |
Inspecție vizuală. |
(a) Scaune defecte sau nesigure (piese secundare). |
X |
|
|
Scaune defecte sau nesigure (piese principale). |
|
X |
|
||
(b) Scaune care nu au fost montate în conformitate cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Numărul permis de scaune a fost depășit; poziționarea neconformă cu omologarea. |
|
X |
|
||
6.2.7. Comenzi de conducere |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Funcționare incorectă a oricărei comenzi necesare pentru funcționarea în siguranță a vehiculului. |
|
X |
|
Siguranța este afectată |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
6.2.8. Treptele cabinei |
Inspecție vizuală. |
(a) Treaptă sau inel de treaptă nesigur. |
X |
|
|
Stabilitate insuficientă. |
|
X |
|
||
(b) Treaptă sau inel care pot provoca rănirea utilizatorilor. |
|
X |
|
||
6.2.9. Alte echipamente și accesorii interioare și exterioare |
Inspecție vizuală. |
(a) Fixare a altor accesorii sau echipamente defect(ă). |
|
X |
|
(b) Accesorii sau echipamente neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Elementele montate pot provoca răniri; siguranța este afectată. |
|
X |
|
||
(c) Neetanșeitatea echipamentelor hidraulice. |
X |
|
|
||
Pierdere semnificativă de materiale periculoase. |
|
X |
|
||
6.2.10. Apărători de noroi, aripi, dispozitive antiîmproșcare |
Inspecție vizuală. |
(a) Lipsă, prost fixate sau foarte corodate. |
X |
|
|
Pot provoca răniri; posibilitate de cădere. |
|
X |
|
||
(b) Spațiu insuficient față de anvelope/roți (dispozitive antiîmproșcare). |
X |
|
|
||
Spațiu insuficient față de anvelope/roți (apărători). |
|
X |
|
||
(c) Neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Acoperire insuficientă a profilului anvelopei. |
|
X |
|
||
6.2.11. Stativ |
Inspecție vizuală. |
(a) Lipsă, prost fixat sau foarte corodat. |
|
X |
|
(b) Neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
||
(c) Risc de desfacere atunci când vehiculul se află în mișcare. |
|
|
X |
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
6.2.12. Mânere și suporturi pentru picioare |
Inspecție vizuală. |
(a) Lipsă, prost fixate sau foarte corodate. |
|
X |
|
(b) Neconforme cu cerințele1. |
|
X |
|
7. ALTE ECHIPAMENTE
7.1. Centuri de siguranță/catarame și sisteme de reținere
7.1.1. Siguranța montării centurilor de siguranță și a cataramelor aferente |
Inspecție vizuală. |
(a) Punct de fixare deteriorat excesiv. |
|
X |
|
Stabilitatea este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Fixarea slăbită. |
|
X |
|
||
7.1.2. Starea centurilor de siguranță/cataramelor |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Centura de siguranță obligatorie lipsă sau nemontată. |
|
X |
|
(b) Centură de siguranță deteriorată. |
X |
|
|
||
Orice tăietură sau semn de supratensionare. |
|
X |
|
||
(c) Centură de siguranță neconformă cu cerințele1. |
|
X |
|
||
(d) Deteriorarea sau funcționarea incorectă a cataramei centurii de siguranță. |
|
X |
|
||
(e) Deteriorarea sau funcționarea incorectă a retractorului centurii de siguranță. |
|
X |
|
||
7.1.3. Limitatorul sarcinii la centura de siguranță |
Inspecție vizuală și/sau prin utilizarea interfeței electronice. |
(a) Lipsa evidentă sau nepotrivirea limitatorului de sarcină pentru vehiculul în cauză. |
|
X |
|
(b) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
7.1.4. Centură de siguranță cu dispozitiv de pretensionare |
Inspecție vizuală și/sau prin utilizarea interfeței electronice. |
(a) Lipsa evidentă a dispozitivului de pretensionare sau nepotrivirea acestuia cu vehiculul. |
|
X |
|
(b) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
7.1.5. Airbaguri |
Inspecție vizuală și/sau prin utilizarea interfeței electronice. |
(a) Lipsa evidentă a airbagurilor sau nepotrivirea acestora cu vehiculul. |
|
X |
|
(b) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
(c) Airbag evident nefuncțional. |
|
X |
|
||
7.1.6. Sisteme SRS |
Inspecție vizuală a MIL și/sau prin utilizarea interfeței electronice. |
(a) Martorul indicator de defecțiuni (MIL) al SRS indică funcționarea defectuoasă a sistemului. |
|
X |
|
(b) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
7.2. Extinctor (X)2 |
Inspecție vizuală. |
(a) Lipsă. |
|
X |
|
(b) Neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Dacă este necesar (taxi, autobuz, autocar etc.). |
|
X |
|
||
7.3. Dispozitive de închidere și dispozitiv antifurt |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării. |
(a) Dispozitivul este defect și nu împiedică conducerea vehiculului. |
X |
|
|
(b) Defect |
|
X |
|
||
Închidere sau blocare inopinată. |
|
|
X |
||
7.4. Triunghi reflectorizant (dacă este obligatoriu) (X)2 |
Inspecție vizuală. |
(a) Lipsă sau incomplet. |
X |
|
|
(b) Neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
7.5. Trusă de prim ajutor (dacă este obligatorie) (X)2 |
Inspecție vizuală. |
Lipsă, incompletă sau neconformă cu cerințele1. |
X |
|
|
7.6. Cală (cale) de roată (prisme) (dacă sunt obligatorii) (X)2 |
Inspecție vizuală. |
Lipsă sau în stare precară, stabilitate insuficientă sau dimensiune prea mică. |
|
X |
|
7.7. Dispozitive de avertizare acustică |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Nu funcționează corespunzător. |
X |
|
|
Nu funcționează deloc. |
|
X |
|
||
(b) Comandă nesigură. |
X |
|
|
||
(c) Neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Sunetul emis poate fi confundat cu sirenele oficiale. |
|
X |
|
||
7.8. Vitezometru |
Inspecție vizuală sau funcțională în timpul unui control în trafic sau prin mijloace electronice. |
(a) Nu este montat conform cerințelor1. |
X |
|
|
Lipsă (dacă este obligatoriu). |
|
X |
|
||
(b) Funcționare defectuoasă. |
X |
|
|
||
Nefuncțional. |
|
X |
|
||
(c) Insuficient iluminat. |
X |
|
|
||
Lipsa iluminării. |
|
X |
|
||
7.9. Tahograf (dacă este prevăzut/obligatoriu) |
Inspecție vizuală. |
(a) Nemontat conform cerințelor1. |
|
X |
|
(b) Nefuncțional. |
|
X |
|
||
(c) Sigilii defecte sau lipsă. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(d) Placă de instalare lipsă, ilizibilă sau expirată. |
|
X |
|
(e) Falsificare sau manipulare evidentă. |
|
X |
|
||
(f) Mărimea anvelopelor incompatibilă cu parametrii de calibrare. |
|
X |
|
||
7.10. Dispozitiv limitator de viteză (dacă este prevăzut/obligatoriu) |
Inspecție vizuală și funcțională dacă echipamentul este disponibil. |
(a) Nu este montat conform cerințelor1. |
|
X |
|
(b) Evident nefuncțional. |
|
X |
|
||
(c) Limita de viteză incorect fixată (dacă este verificat). |
|
X |
|
||
(d) Sigilii defecte sau lipsă. |
|
X |
|
||
(e) Placă lipsă sau ilizibilă. |
|
X |
|
||
(f) Mărimea anvelopelor incompatibilă cu parametrii de calibrare. |
|
X |
|
||
7.11. Odometru (dacă este disponibil) (X)2 |
Inspecție vizuală și/sau prin utilizarea interfeței electronice. |
(a) Manipulare evidentă (fraudă) pentru a reduce kilometrajul sau pentru a falsifica kilometrajul unui vehicul |
|
X |
|
(b) Nefuncționare evidentă. |
|
X |
|
||
7.12. Sistemul de control electronic al stabilității (ESC) (dacă este prevăzut/obligatoriu) |
Inspecție vizuală și/sau prin utilizarea interfeței electronice. |
(a) Senzorii de viteză ai roților lipsă sau deteriorați. |
|
X |
|
(b) Instalație electrică deteriorată. |
|
X |
|
||
(c) Alte componente lipsă sau deteriorate. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
|
(d) Deteriorare sau nefuncționare corespunzătoare a comutatorului. |
|
X |
|
(e) Martorul indicator de defecțiuni (MIL) al ESC indică funcționarea defectuoasă a sistemului. |
|
X |
|
||
(f) Sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului. |
|
X |
|
||
7.13. Sistem eCall (dacă există, în conformitate cu legislația UE privind omologarea de tip) |
|||||
7.13.1. Instalare și configurare la data d |
Inspecție vizuală completată, atunci când este posibil, de caracteristicile tehnice ale vehiculului și, în cazul în care sunt puse la dispoziție datele necesare, de utilizarea interfeței electronice |
(a) lipsa sistemului sau a oricărei componente |
|
X |
|
(b) versiune incorectă a software-ului |
X |
|
|
||
(c) (codificare incorectă a sistemului |
X |
|
|
||
7.13.2. Condiție |
Inspecție vizuală completată, atunci când este posibil, de caracteristicile tehnice ale vehiculului și, în cazul în care sunt puse la dispoziție datele necesare, de utilizarea interfeței electronice |
(a) sistem sau componente deteriorate |
X |
|
|
(b) martorul indicator de defecțiuni al sistemului eCall indică o funcționare defectuoasă a sistemului |
X |
|
|
||
(c) defectarea unității electronice de control eCall |
X |
|
|
||
(d) defectarea dispozitivului de comunicare cu rețeaua mobilă |
X |
|
|
||
(e) defecțiune a semnalului GPS |
X |
|
|
||
|
(f) componente audio neconectate |
X |
|
|
|
|
(g) sursa de energie neconectată sau încărcată insuficient |
X |
|
|
|
|
(h) sistemul indică o defecțiune prin interfața electronică a vehiculului |
X |
|
|
|
7.13.3. Performanță |
Inspecție vizuală completată, atunci când este posibil, de caracteristicile tehnice ale vehiculului și, în cazul în care sunt puse la dispoziție datele necesare, de utilizarea interfeței electronice |
(a) set minim de date (MSD) incorect |
X |
|
|
(b) componente audio care nu funcționează în ordine |
X |
|
|
||
8. ELEMENTE POLUANTE
8.1. Zgomotul
8.1.1. Sistem de eliminare a zgomotului |
Evaluare subiectivă (doar dacă inspectorul nu consideră că nivelul de zgomot este la limita acceptată, situație în care poate fi efectuată o măsurare a zgomotului emise de un vehicul staționar cu ajutorul unui sonometru). |
(a) Nivelurile sonore depășesc nivelurile maxime permise de cerințe1 |
|
X |
|
(b) O parte a sistemului de reducere a zgomotului fixată necorespunzător, este deteriorată, montată incorect, lipsă sau modificată în mod evident și poate afecta nivelurile de zgomot. |
|
X |
|
||
Risc foarte mare de cădere. |
|
|
X |
8.2. Gaze de evacuare
8.2.1. Emisii produse de motoarele cu aprindere prin scânteie
8.2.1.1. Echipament de control al gazelor de evacuare |
Inspecție vizuală |
(a) Echipamentul de control al gazelor montat de producător este absent, modificat sau evident defect. |
|
X |
|
(b) Scurgeri de gaze care pot afecta măsurătorile emisiilor. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
8.2.1.2. Emisii gazoase |
— pentru vehiculele din clasele de emisie până la Euro 5 și Euro V (7): — Măsurătoare cu analizorul de gaze de evacuare în conformitate cu cerințele1 sau citirea OBD. Măsurarea efectuată la țeava de evacuare reprezintă metoda de bază pentru evaluarea emisiilor de gaze de evacuare. Pe baza evaluării echivalenței și ținând seama de legislația privind omologarea de tip, statele membre pot autoriza utilizarea OBD în conformitate cu recomandările producătorului și cu alte cerințe. — pentru vehiculele din clasele de emisie Euro 6 și Euro VI (8): — măsurătoare cu analizorul de gaze de evacuare conform cerințelor1 sau prin citirea OBD în conformitate recomandările producătorului și cu alte cerințe1. — Măsurătorile nu se aplică în cazul motoarelor în doi timpi. |
(a) Fie emisiile de gaze depășesc nivelurile specifice stabilite de producător, |
|
X |
|
(b) Fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc, (i) pentru vehiculele care nu sunt controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor: — 4,5 %; sau — 3,5 % în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe1. (ii) pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, — la turația de mers în gol încet: 0,5 %; — la turația de mers în gol accelerat: 0,3 %; sau — la turația de mers în gol încet: 0,3 % (7); — la turația de mers în gol accelerat: 0,2 %, în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe1. |
|
X |
|
||
(c) Coeficientul lambda nu se încadrează în seria de valori de 1 ± 0,03 sau nu este conform cu specificațiile producătorului. |
|
X |
|
||
(d) Citirea OBD care indică o funcționare defectuoasă semnificativă. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
8.2.2. Emisii produse de motoarele cu aprindere prin compresie
8.2.2.1 Echipament de control al emisiilor de gaze de evacuare |
Inspecție vizuală |
(a) Echipamentul de control al emisiilor instalat de producător este absent sau în mod evident defect. |
|
X |
|
(b) Pierderi de gaze care pot afecta măsurătorile emisiilor. |
|
X |
|
||
8.2.2.2. Opacitate Vehiculele înmatriculate sau puse în circulație înainte de 1 ianuarie 1980 sunt scutite de această obligație |
— pentru vehiculele din clasele de emisie până la Euro 5 Euro V (7): — Măsurarea opacității gazelor de evacuare în timpul accelerării libere (, de la turația de mers în gol încet până la turația de întrerupere a alimentării) cu schimbătorul de viteză la punctul mort și ambreiajul cuplat sau citirea OBD. Măsurarea efectuată la țeava de evacuare reprezintă metoda de bază pentru evaluarea emisiilor de gaze de evacuare. Pe baza evaluării echivalenței, statele membre pot autoriza utilizarea OBD în conformitate cu recomandările producătorului și cu alte cerințe. — pentru vehiculele din clasele de emisie Euro 6 și Euro VI (8): — Măsurarea opacității gazelor de evacuare în timpul accelerării libere (de la turația de mers în gol încet până la turația de întrerupere a alimentării) cu schimbătorul de viteză la punctul mort și ambreiajul cuplat sau citirea OBD în conformitate cu recomandările producătorului și cu alte cerințe1. Condiționarea prealabilă a vehiculului: 1. Vehiculele pot fi testate fără condiționare prealabilă, cu toate că, din motive de siguranță, trebuie să se verifice dacă motorul este cald și într-o stare mecanică satisfăcătoare. |
(a) Pentru vehiculele înmatriculate sau puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe1, opacitatea depășește nivelul înregistrat pe placa producătorului fixată pe vehicul; |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
2. Cerințele specifice condiționării prealabile: (i) Motorul trebuie să fie complet încălzit; de exemplu, temperatura uleiului de motor măsurată printr-o sondă în tubul jojei de ulei să fie de cel puțin 80 °C sau temperatura normală de funcționare, dacă aceasta este mai scăzută, ori temperatura blocului motor, măsurată în funcție de nivelul de radiații infraroșii, să atingă cel puțin o temperatură echivalentă. Dacă, din cauza configurației vehiculului, această măsurătoare nu poate fi efectuată, temperatura normală de funcționare a motorului poate fi stabilită prin alte mijloace, de exemplu pe baza funcționării ventilatorului de răcire a motorului. (ii) Sistemul de evacuare trebuie să fie purjat prin cel puțin trei cicluri de accelerare liberă sau printr-o metodă echivalentă. |
|
|
|
|
|
|
(b) Dacă această informație nu este disponibilă sau cerințele1 nu permit utilizarea valorilor de referință, — pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5 m–1; — pentru motoare supraalimentate: 3,0 m–1; — pentru vehiculele identificate în cerințe 1 sau înmatriculate ori puse în circulație pentru prima oară după data menționată în cerințe1; — 1,5 m–1 (9) sau 0,7 m–1 (8) |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
Procedura de încercare: 1. Motorul și orice turbocompresor instalat trebuie să se afle la turația de ralanti înainte de începerea fiecărui ciclu de accelerare liberă. Pentru motoarele diesel ale vehiculelor grele, aceasta înseamnă să se aștepte cel puțin 10 secunde după eliberarea pedalei de accelerație. 2. Pentru inițierea fiecărui ciclu de accelerare liberă, pedala de accelerație trebuie să fie apăsată total, în mod rapid și continuu (în mai puțin de o secundă), dar nu brutal, pentru a se obține debitul maxim de la pompa de injecție. 3. În timpul fiecărui ciclu de accelerare liberă, motorul trebuie să atingă turația de întrerupere a alimentării sau, pentru vehicule cu transmisie automată, turația specificată de producător sau, dacă aceste date nu sunt disponibile, două treimi din turația de întrerupere a alimentării, înainte de eliberarea pedalei de accelerație. De exemplu, această condiție poate fi verificată prin monitorizarea turației motorului sau permițând trecerea unui timp suficient între apăsarea pedalei de accelerație și eliberarea sa, interval care, în cazul vehiculelor din categoriile M2, M3, N2 și N3, trebuie să fie de cel puțin două secunde. 4. Un vehicul poate fi respins doar dacă media aritmetică a cel puțin ultimelor trei cicluri de accelerare liberă depășește valoarea limită. Această medie poate fi calculată ignorând orice măsurătoare care se abate semnificativ de la media măsurată sau poate rezulta din orice alt calcul statistic care ține seama de dispersia valorilor măsurate. Statele membre pot limita numărul ciclurilor de testare. |
|
|
|
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
|
5. Pentru a evita testările inutile, statele membre pot respinge vehicule ale căror valori măsurate după mai puțin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mari decât valorile limită. Tot pentru a evita testările inutile, statele membre pot admite vehicule ale căror valori măsurate după mai puțin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mici decât valorile limită. |
|
|
|
|
8.3. Suprimarea interferenței electromagnetice
Interferența radio (X)2 |
|
Orice nerespectare a cerințelor1. |
X |
|
|
8.4. Alte elemente legate de mediu
8.4.1 Scurgeri de lichide |
|
Orice scurgere excesivă de lichid, în afară de apă, care poate afecta negativ mediul înconjurător sau care reprezintă un factor de risc în ce privește siguranța altor participanți la trafic. |
|
X |
|
Formare constantă de picături, care constituie un risc foarte mare. |
|
|
X |
9. INSPECȚII SUPLIMENTARE PENTRU VEHICULELE DIN CATEGORIILE M2 ȘI M3 PENTRU TRANSPORTUL PASAGERILOR
9.1. Uși
9.1.1. Uși de intrare și ieșire |
Inspecție vizuală și funcțională. |
(a) Funcționare defectuoasă. |
|
X |
|
(b) Stare deteriorată. |
X |
|
|
||
Poate provoca răniri. |
|
X |
|
||
(c) Comandă urgență defectă. |
|
X |
|
||
(d) Comandă la distanță a ușilor sau dispozitive de avertizare defecte. |
|
X |
|
||
(e) Neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Lățime insuficientă a ușii. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
9.1.2. Ieșiri de urgență |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării (dacă este cazul). |
(a) Funcționare defectuoasă. |
|
X |
|
(b) Indicatoare ilizibile pentru ieșirile de urgență. |
X |
|
|
||
Indicatoare lipsă pentru ieșirile de urgență. |
|
X |
|
||
(c) Lipsa ciocanului pentru spart geamurile. |
X |
|
|
||
(d) Neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Lățime insuficientă sau acces blocat. |
|
X |
|
||
9.2. Sistem de dezaburire și dezgheț (X)2 |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării. |
(a) Funcționare necorespunzătoare. |
X |
|
|
Afectează operarea în siguranță a vehiculului. |
|
X |
|
||
(b) Emisii de gaze toxice sau de evacuare în cabina conducătorului auto sau în habitaclu. |
|
X |
|
||
Periclitarea sănătății persoanelor aflate la bord. |
|
|
X |
||
(c) Dejivrare defectă (dacă este obligatorie). |
|
X |
|
||
9.3. Sistem de ventilație și de încălzire (X)2 |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării. |
(a) Funcționare defectuoasă. |
X |
|
|
Periclitarea sănătății persoanelor aflate la bord. |
|
X |
|
||
(b) Emisii de gaze toxice sau de evacuare în cabina conducătorului auto sau în habitaclu. |
|
X |
|
||
Periclitarea sănătății persoanelor aflate la bord. |
|
|
X |
9.4. Scaune
9.4.1. Scaune pentru călători (inclusiv scaune pentru personalul însoțitor) |
Inspecție vizuală |
Strapontinele (dacă sunt permise) nu funcționează automat. |
X |
|
|
Blochează o ieșire de urgență. |
|
X |
|
||
9.4.2. Scaunul conducătorului auto (cerințe suplimentare) |
Inspecție vizuală |
(a) Dispozitive speciale defecte, cum ar fi protecția antireflexie. |
X |
|
|
Câmpul vizual diminuat. |
|
X |
|
||
(b) Protecție pentru conducătorul auto nesigură sau neconformă cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Poate provoca răniri. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
9.5. Iluminatul interior și dispozitivele de ghidare (X)2 |
Inspecție vizuală și funcțională |
Dispozitiv defect sau neconform cu cerințele1 |
X |
|
|
Nu funcționează deloc. |
|
X |
|
||
9.6. Culoare centrale, zone pentru călătoria în picioare |
Inspecție vizuală |
(a) Podea nesigură. |
|
X |
|
Stabilitatea este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Bare sau mânere de susținere defecte. |
X |
|
|
||
Fixate necorespunzător sau inutilizabile. |
|
X |
|
||
(c) Neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Lățime sau spațiu insuficient. |
|
X |
|
||
9.7. Scări și trepte |
Inspecție vizuală și în timpul funcționării (dacă este cazul). |
(a) Stare deteriorată. |
X |
|
|
Avariate. |
|
X |
|
||
Stabilitatea este afectată. |
|
|
X |
||
(b) Funcționare necorespunzătoare a scărilor retractabile. |
|
X |
|
||
(c) Neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Lățime insuficientă sau înălțime excesivă. |
|
X |
|
||
9.8. Sistem de comunicare cu călătorii (X)2 |
Inspecție vizuală și funcțională. |
Sistem defect. |
X |
|
|
Nu funcționează deloc. |
|
X |
|
||
9.9. Notificări (X)2 |
Inspecție vizuală. |
(a) Notificări lipsă, eronate sau ilizibile. |
X |
|
|
(b) Neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
||
Informații false. |
|
X |
|
9.10. Cerințe privind transportul copiilor. (X)2
9.10.1. Uși |
Inspecție vizuală |
Siguranța ușilor neconformă cu cerințele1 privind acest tip de transport. |
|
X |
|
9.10.2. Echipamente de semnalizare și speciale |
Inspecție vizuală |
Echipamente de semnalizare sau speciale absente sau neconforme cu cerințele1. |
X |
|
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
9.11. Cerințe privind transportul persoanelor cu mobilitate redusă (X)2
9.11.1. Uși, rampe și lifturi |
Inspecție vizuală și funcțională |
(a) Funcționare defectuoasă. |
X |
|
|
Siguranța este afectată. |
|
X |
|
||
(b) Stare deteriorată. |
X |
|
|
||
Stabilitatea este afectată; poate provoca răniri. |
|
X |
|
||
(c) Comandă sau comenzi defectă (defecte). |
X |
|
|
||
Siguranța este afectată. |
|
X |
|
||
(d) Dispozitiv(e) |
X |
|
|
||
de avertizare defect(e). Nu funcționează deloc. |
|
X |
|
||
(e) Neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
||
9.11.2. Sistemul de blocare a scaunului rulant |
Inspecție vizuală și funcțională, dacă este cazul. |
(a) Funcționare defectuoasă. |
X |
|
|
Siguranța este afectată |
|
X |
|
||
(b) Stare deteriorată. |
X |
|
|
||
Stabilitatea este afectată; poate provoca răniri. |
|
X |
|
||
(c) Comandă sau comenzi defectă (defecte). |
X |
|
|
||
Siguranța este afectată. |
|
X |
|
||
(d) Neconform cu cerințele1. |
|
X |
|
||
9.11.3. Echipamente de semnalizare și speciale |
Inspecție vizuală |
Echipamente de semnalizare sau speciale absente sau neconforme cu cerințele1. |
|
X |
|
9.12. Alte echipamente speciale (X)2
9.12.1. Instalații de preparare a alimentelor |
Inspecție vizuală |
(a) Instalație neconformă cu cerințele1. |
|
X |
|
(b) Instalație deteriorată în așa măsură încât utilizarea sa ar putea deveni periculoasă. |
|
X |
|
Element |
Metodă |
Motivele respingerii |
Evaluarea deficiențelor |
||
|
Minoră |
Majoră |
Periculoasă |
||
9.12.2. Instalație sanitară |
Inspecție vizuală |
Instalație neconformă cu cerințele1. |
X |
|
|
Poate provoca răniri. |
|
X |
|
||
9.12.3. Alte dispozitive (de exemplu, sisteme audiovizuale). |
Inspecție vizuală |
Neconform cu cerințele1. |
X |
|
|
Funcționarea în siguranță a vehiculului este afectată. |
|
X |
|
||
(1) Categoriile de vehicule care nu fac obiectul prezentei directive sunt incluse în scop de orientare. (2) 43 % în cazul semiremorcilor aprobate înainte de 1 ianuarie 2012. (3) 48 % pentru vehiculele care nu sunt dotate cu ABS sau sunt omologate înainte de 1 octombrie 1991. (4) 45 % pentru vehiculele înmatriculate după 1988 sau de la data menționată în cerințe, oricare dintre acestea este mai recentă. (5) 43 % pentru semiremorci și remorcile cu bară de tracțiune înmatriculate după 1988 sau de la data menționată în cerințe, oricare dintre acestea este mai recentă. (6) De exemplu, 2,5 m/s2 pentru vehiculele din categoriile N1, N2 și N3 înmatriculate pentru prima dată după 1 ianuarie 2012. (7) Omologare de tip în conformitate cu Directiva 70/220/CEE, Regulamentul (CE) nr. 715/2007 anexa I tabelul 1 (Euro 5), Directiva 88/77/CEE și Directiva 2005/55/CE. (8) Omologare de tip în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 anexa I tabelul 2 (Euro 6) și Regulamentul (CE) nr. 595/2009 (Euro VI). (9) Omologare de tip în conformitate cu limitele de la rândul B secțiunea 5.3.1.4 din anexa I la Directiva 70/220/CEE modificată prin Directiva 98/69/CE sau ulterior, rândul B1, B2 sau C secțiunea 6.2.1 din anexa I la Directiva 88/77/CEE sau înmatriculate pentru prima dată ori puse în circulație după 1 iulie 2008. OBSERVAȚII: 1. „Cerințele” sunt stabilite în omologarea de tip la data omologării, a primei înmatriculări sau a primei puneri în circulație, precum și de obligațiile privind postechiparea sau de dreptul intern al țării de înmatriculare. Aceste motive de respingere se aplică numai în cazul în care a fost verificată conformitatea cu cerințele. 2. (X) identifică elementele referitoare la starea vehiculului și la caracterul apt al utilizării acestuia pe carosabil, dar care nu sunt considerate esențiale pentru o inspecție tehnică. 3. Modificare nesigură înseamnă o modificare cu efecte negative asupra siguranței rutiere a vehiculului sau cu efecte disproporționate asupra mediului. |
ANEXA II
CONȚINUTUL MINIM AL UNUI CERTIFICAT DE INSPECȚIE TEHNICĂ
Certificatul de inspecție tehnică eliberat în urma unei inspecții tehnice cuprinde cel puțin următoarele elemente, precedate de codurile armonizate corespunzătoare ale Uniunii:
Numărul de identificare al vehiculului (numărul VIN sau numărul de șasiu);
Numărul de înmatriculare al vehiculului și simbolul statului de înmatriculare;
Locul și data inspecției;
Indicația odometrului la data efectuării inspecției, dacă este disponibil;
Categoria vehiculului, dacă este disponibilă;
Deficiențele identificate și nivelul de gravitate al acestora;
Rezultatul inspecției tehnice;
Data următoarei inspecții tehnice sau data expirării certificatului în vigoare, în cazul în care aceste informații nu sunt furnizate prin alte mijloace;
Denumirea organismului sau centrului de inspecție și semnătura sau identificarea inspectorului responsabil de inspecție;
Alte informații.
ANEXA III
CERINȚE MINIME PRIVIND INFRASTRUCTURA ȘI ECHIPAMENTELE DE INSPECȚIE PENTRU INSPECȚIA TEHNICĂ
I. Instalațiile și echipamentele
Inspecțiile tehnice realizate în conformitate cu metodele recomandate precizate în anexa I se desfășoară prin utilizarea infrastructurii și a echipamentelor adecvate. Acestea pot include, dacă este cazul, utilizarea de unități mobile de inspecție. Echipamentele de inspecție necesare depind de categoriile de vehicule care urmează a fi supuse inspecției, astfel cum sunt descrise în tabelul I. Infrastructura și echipamentele respectă următoarele cerințe minime:
o incintă cu spațiu suficient pentru evaluarea vehiculelor, care îndeplinește cerințele privind sănătatea și siguranța;
o linie de inspecție cu dimensiuni care să permită efectuarea tuturor testelor, un canal sau un elevator, iar pentru vehiculele cu masa maximă mai mare de 3,5 tone, un dispozitiv care să ridice vehiculul pe una dintre punți, cu iluminare corespunzătoare și, dacă este cazul, cu sistem de ventilație;
pentru inspectarea oricărui vehicul, un stand cu role pentru încercarea sistemului de frânare capabil să măsoare, să afișeze și să înregistreze forțele de frânare și presiunea aerului din sistemele de frânare pneumatice, în conformitate cu anexa A la Standardul ISO 21069-1 privind cerințele tehnice pentru încercarea sistemelor de frânare ale vehiculelor utilizând un stand cu role sau cu standarde echivalente;
pentru inspecția vehiculelor cu masa maximă mai mare de 3,5 tone, un stand cu role pentru încercarea sistemului de frânare, în conformitate cu punctul 3, care poate să nu înregistreze și să nu afișeze forțele de frânare, efortul la pedală și presiunea aerului din sistemele de frânare pneumatice;
sau
Un stand de încercare a frânelor cu plăci, echivalent standului cu role menționat la punctul 3, care poate să nu înregistreze și să nu afișeze forțele de frânare, efortul la pedală și presiunea aerului din sistemele de frânare pneumatice;
un instrument de înregistrare a decelerării, instrumentele care nu măsoară continuu trebuind să înregistreze/stocheze măsurătorile cel puțin de 10 ori pe secundă;
instalații pentru încercarea sistemelor de frânare pneumatice, cum ar fi manometre, conectori și furtunuri;
un dispozitiv de măsurare a sarcinii pe punte/pe roată pentru a determina sarcinile pe punte (instalații opționale pentru măsurarea sarcinii pe două roți, cum ar fi platforme de cântărire pe fiecare roată și platforme de cântărire pe fiecare ax);
un dispozitiv de detectare a jocului excesiv la articulațiile suspensiei fără ridicarea punții, care trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:
dispozitivul trebuie prevăzut cu cel puțin două plăci acționate electric care să poată fi mișcate în sens opus atât pe direcția longitudinală, cât și pe cea transversală;
mișcarea plăcilor trebuie să fie controlabilă de către operatorul aflat la postul de inspecție;
pentru vehiculele cu masa maximă mai mare de 3,5 tone, plăcile trebuie să respecte următoarele cerințe tehnice:
un sonometru din clasa II, în cazul în care se măsoară nivelul sonor;
analizor de gaze pentru patru gaze, în conformitate cu Directiva 2004/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului ( 6 );
un dispozitiv de măsurare a coeficientului de absorbție cu suficientă precizie;
un dispozitiv de verificare a farurilor care permite verificarea orientării farurilor în conformitate cu dispozițiile privind orientarea farurilor (lămpilor) autovehiculelor (Directiva 76/756/CEE), diferența dintre aprins și stins trebuie să poată fi sesizată cu ușurință pe timp de zi (nu în lumina directă a soarelui);
un dispozitiv de măsurare a adâncimii profilului anvelopelor;
un dispozitiv de conectare la interfața electronică a vehiculului, cum ar fi un instrument de scanare OBD;
un dispozitiv de detectare a pierderilor de GPL/GNC/GNL, în cazul în care sunt inspectate astfel de vehicule.
Oricare dintre dispozitivele menționate anterior pot fi combinate într-un dispozitiv compus, cu condiția ca acesta să nu afecteze precizia fiecărui dispozitiv.
II. Calibrarea echipamentelor utilizate la măsurători
Cu excepția cazului în care legislația Uniunii conține dispoziții contrarii, intervalul dintre două calibrări succesive nu trebuie să depășească:
24 de luni pentru măsurarea masei, presiunii și nivelului sonor;
24 de luni pentru măsurarea forțelor;
12 luni pentru măsurarea emisiilor de gaze.
Tabelul I (1)
Echipamente minime necesare pentru efectuarea inspecției tehnice |
||||||||||||||||||
Vehicule |
Categoria |
Echipamente necesare pentru fiecare element sin secțiunea I |
||||||||||||||||
|
Masa maximă |
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
13 |
14 |
15 |
|
1. Motociclete |
|
|
1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
L1e |
P |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L3e,L4e |
P |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L3e,L4e |
D |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L2e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L2e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L5e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L5e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L6e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L6e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L7e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L7e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
2. Vehicule pentru transportul persoanelor |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Până la 3 500 kg |
M1,M2 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
Până la 3 500 kg |
M1,M2 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
> 3 500 kg |
M2,M3 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
> 3 500 kg |
M2,M3 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
3. Vehicule pentru transportul de mărfuri |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Până la 3 500 kg |
N1 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
Până la 3 500 kg |
N1 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
> 3 500 kg |
N2,N3 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
> 3 500 kg |
N2,N3 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
4. ►M1 Vehicule speciale derivate dintr-un vehicul din categoria N, T1b, T2b, T3b, T4.1b, T4.2b și T4.3b ◄ |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Până la 3 500 kg |
N1 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
Până la 3 500 kg |
N1 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
> 3 500 kg |
N2,N3, ►M1 T1B, T2b, T3b, T4.1b, T4.2b și T4.3b ◄ |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
> 3 500 kg |
N2,N3, ►M1 T1B, T2b, T3b, T4.1b, T4.2b și T4.3b ◄ |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
5. Remorci |
Până la 750 kg |
O1 |
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
> 750 la 3 500 kg |
O2 |
|
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
> 3 500 kg |
O3,O4 |
|
x |
x |
x |
|
|
x |
x |
x |
|
|
|
|
x |
|
|
(1)
Categoriile de vehicule care nu fac obiectul prezentei directive sunt incluse în scop de orientare. 1 B…benzină (aprindere prin scânteie); D…diesel (aprindere prin compresie) |
ANEXA IV
CERINȚE MINIME PRIVIND COMPETENȚA, FORMAREA ȘI CERTIFICAREA INSPECTORILOR
1. Competență
Înainte de autorizarea unui solicitant pentru un post de inspector care efectuează inspecții tehnice periodice, statele membre sau autoritățile competente trebuie să verifice dacă solicitantul:
are o capacitate de înțelegere și cunoștințe certificate în materie de vehicule rutiere, în următoarele domenii:
are cel puțin trei ani de experiență documentată sau experiență echivalentă, cum ar fi mentorat sau studii documentate, precum și formare adecvată în domeniul vehiculelor rutiere menționat anterior.
2. Formarea inițială și ulterioară
Statele membre sau autoritățile competente se asigură că inspectorii beneficiază de formarea inițială și ulterioară corespunzătoare sau sunt examinați în mod adecvat, inclusiv cu privire la elemente teoretice și practice, pentru a fi autorizați să efectueze inspecții tehnice periodice.
Conținutul minim al formării inițiale și ulterioare sau al examinării adecvate include următoarele subiecte:
(a) Formarea inițială sau examinarea adecvată
Formarea inițială asigurată de statul membru sau de un centru de formare autorizat de statul membru acoperă cel puțin următoarele aspecte:
tehnologia vehiculului:
metode de inspecție;
evaluarea deficiențelor;
cerințe legale aplicabile privind starea vehiculului în vederea omologării;
cerințe legale privind inspecția tehnică;
dispoziții administrative privind omologarea, înmatricularea și inspecția tehnică a vehiculelor
aplicații IT folosite în procedura de inspecție și în cea administrativă.
(b) Formare ulterioară sau examinarea adecvată
Statele membre se asigură că inspectorii urmează periodic o formare ulterioară sau fac obiectul unei examinări adecvate, asigurată de statul membru sau de un centru de formare autorizat de către statul membru.
Statele membre se asigură că conținutul acestei formări ulterioare sau al examinării adecvate permite inspectorilor menținerea și actualizarea cunoștințelor și abilităților cerute inspectorilor în domeniile menționate la litera (a) punctele (i) - (vii) de mai sus.
3. Certificatul de competență
Certificatul sau documentele echivalente care se eliberează unui inspector autorizat să efectueze inspecții tehnice trebuie să cuprindă cel puțin informațiile următoare:
ANEXA V
ORGANISME DE SUPRAVEGHERE
Normele și procedurile referitoare la organismele de supraveghere instituite de statele membre în conformitate cu articolul 14 trebuie să acopere următoarele cerințe minime:
1. Sarcinile și activitățile organismelor de supraveghere
Organismele de supraveghere trebuie să îndeplinească cel puțin următoarele sarcini:
supravegherea centrelor de inspecție:
verificarea formării și examinării inspectorilor:
auditul
monitorizarea, prin intermediul utilizării de măsuri precum următoarele:
validarea rezultatelor măsurătorilor din cadrul inspecțiilor tehnice;
propunerea de retragere sau suspendare a autorizațiilor centrelor de inspecție și/sau a autorizațiilor inspectorilor:
2. Cerințe referitoare la organismul de supraveghere
Cerințele aplicabile personalului angajat de un organism de supraveghere trebuie să acopere următoarele domenii:
3. Conținutul normelor și procedurilor
Fiecare stat membru sau autoritate competentă dintr-un stat membru stabilește normele și procedurile relevante care includ cel puțin elementele de mai jos:
Cerințe privind autorizarea și supravegherea centrelor de inspecție:
Inspectorii din centrele de inspecție:
Echipamente și incinte:
Organisme de supraveghere:
( 1 ) Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 februarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere (JO L 60, 2.3.2013, p. 1).
( 2 ) Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 60, 2.3.2013, p. 52).
( 3 ) Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).;
( 4 ) Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 171, 29.6.2007, p. 1).
( 5 ) Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1).
( 6 ) Directiva 2004/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind mijloacele de măsurare (JO L 135, 30.4.2004, p. 1).