2.7.2008 |
MT |
Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea |
C 167/14 |
GĦAJNUNA MILL-ISTAT — REPUBBLIKA SLOVAKKA
Għajnuna mill-Istat C 12/08 (ex NN 74/07) — Għajnuna allegatament illegali mill-Istat: Ftehim bejn l-arjuport ta' Bratislava u r-Ryanair
Stedina għas-sottomissjoni ta' kummenti skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2008/C 167/06)
Permezz ta' l-ittra ddatata 11 ta' Marzu 2008 riprodotta fil-lingwa oriġinali fil-paġni ta' wara din it-taqsira, il-Kummissjoni nnotifikat lir-Rebbuplika Slovakka bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura stipulata fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE dwar l-għajnuna/il-miżuri mill-Istat imsemmija hawn fuq.
Il-partijiet interessati jistgħu jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar l-għajnuna mill-Istat li dwarha l-Kummissjoni qed tibda l-proċedura fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' din it-taqsira u ta' l-ittra li ġejja, lil:
Il-Kummissjoni Ewropea |
Id-Direttorat Ġenerali għall-Enerġija u t-Trasport |
Id-Direttorat A — Affarijiet Ġenerali u Riżorsi |
Unità A2: Is-Suq Intern u L-Kompetizzjoni |
Rue De Mot 28 |
B-1040 Brussell |
Nru tal-Faks: (32-2) 296 41 04 |
Dawn il-kummenti ser jiġu kkomunikati lir-Repubblika Slovakka. Il-parti interessata li tissottometti l-kummenti tista' titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tiġi ttrattata b'mod kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.
TEST TAS-SOMMARJU
PROĊEDURA
F'Diċembru ta' l-2006 il-Kummissjoni rċeviet ilment li allega li kien hemm għajnuna illegali mill-Istat mogħtija mir-Repubblika Slovakka lil-linja ta' l-ajru Irlandiża Ryanair.
DESKRIZZJONI TA' L-GĦAJNUNA
Is-suġġett ta' l-ilment
Skond l-informazzjoni mogħtija minn min għamel l-ilment u ppreżentata mill-mezzi tax-xandir (1), l-Arjuport ta' Bratislava ta lil Ryanair, abbażi tal-Ftehim imsemmi hawn fuq, roħs fuq it-tariffi ta' l-ajruport għal destinazzjonijiet skedati ġodda u eżistenti. Il-Ftehim ġie konkluż f'Diċembru ta' l-2005 u huwa validu sa l-2016.
L-Arjuport ta' Bratislava huwa l-ajruport internazzjonali ewlieni tar-Repubblika Slovakka. Fl-2006 l-ajruport immaniġġja 1 937 642 passiġġier. Huwa jitħaddem mill-kumpanija b'ishma konġunti msejħa Letisko M.R.Štefánika — Airport Bratislava, a.s. (minn hawn 'il quddiem “BTS” jew “l-Ajruport”). L-azzjonisti tal-BTS huma l-Ministeru tat-Trasport, Posta u Telekomunikazzjoni tar-Repubblika Slovakka (34 %) u l-Fond tal-Proprjetà Nazzjonali tar-Repubblika Slovakka (minn hawn 'il quddiem “il-Fond tal-Proprjetà Nazzjonali”) (66 %).
Ir-roħs allegat fuq it-tariffi ta' l-ajruport
Skond l-informazzjoni mogħtija minn min għamel l-ilment u ppubblikata fuq il-mezzi tax-xandir (2), l-Arjuport jipprovdi lir-Ryanair bis-servizzi kollha ta' l-Ajruport bi prezz ta' pakkett wieħed. Dan il-prezz allegatament jinkludi l-immaniġġjar ta' l-inġenji ta' l-ajru u tas-servizzi relatati, is-servizzi tal-passiġġieri, is-servizzi tar-rampa, il-kontroll tat-tagħbija, il-komunikazzjonijiet u l-operazzjonijiet tat-titjir, is-servizzi ta' appoġġ u s-servizzi tat-terminal u ta' l-infrastruttura li għalihom ir-Ryanair ikollha tħallas “tariffa għas-Servizz”.
L-ammont tat-tariffa għas-Servizz allegatament jinbidel skond jekk il-linja ta' l-ajru tkunx qed topera destinazzjoni skedata ġdida jew destinazzjoni eżistenti. Skond l-informazzjoni li għandha f'idejha l-Kummissjoni, meta jiddefinixxi destinazzjoni skedata ġdida, il-Ftehim jirreferi għall-ajruport minflok milli għall-belt. Ir-roħs totali allegatament mogħti lir-Ryanair meta mqabbel mat-tariffi skond l-AIP matul l-ewwel sena tal-validità tal-Ftehim jammonta għal:
— |
EUR 1 460 għal kull titjira (jiġifieri roħs ta' 48 %) għad-destinazzjonijiet skedati l-ġodda u |
— |
EUR 960 għal kull titjira (jiġifieri roħs ta' 31 %) għad-destinazzjonijiet eżistenti. |
Dan ir-roħs ma jinkludix il-benefiċċji li jirriżultaw mill-fatt li t-tariffa ta' l-ipparkjar hija inkluża mat-tariffa tas-Servizz miftehma. Introduzzjoni eventwali ta' tariffi ġodda fil-futur, li r-Ryanair ma tkunx teħtieġ tħallas, ikomplu jżidu d-differenza bejn it-tariffa mraħħsa u t-tariffa skond l-AIP.
Osservazzjonijiet ta' l-awtoritajiet Slovakki
L-awtoritajiet Slovakki jammettu li jeżisti l-Ftehim bejn l-Ajruport u r-Ryanair. Madankollu huma jirrifjutaw li jipprovdu lill-Kummissjoni bit-termini ta' dan il-Ftehim. L-awtoritajiet Slovakki jargumentaw li l-BTS, bħala l-operatriċi ta' l-Ajruport, timxi bħal kwalunkwe impriża oħra fis-suq, jiġifieri hija tiddetermina t-tariffi għas-servizzi pprovduti lit-trasportaturi ta' l-ajru fl-Ajruport għal kull trasportatur b'mod individwali, abbażi ta' negozjati, jiġifieri permezz ta' ftehim bejn il-partijiet u skond il-politika kummerċjali tagħha. Il-Ministeru ma jistenniex li l-Ftehim ser ikollu xi impatt fuq l-operazzjonijiet tat-trasportaturi ta' l-ajru l-oħrajn fl-Ajruport.
L-awtoritajiet Slovakki jargumentaw li l-AIP ippubblikat mis-Servizzi tat-Traffiku ta' l-Ajru tar-Repubblika Slovakka f'dan il-kuntest ma jikkostitwix liġi ġenerali li torbot, u għalhekk ma jorbotx lill-BTS u jista' jipprovdi rakkomandazzjonijiet biss.
VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
Riżorsi ta' l-Istat
Il-Kummissjoni tosserva li:
— |
il-Fond, bħala l-azzjonist maġġuri fil-BTS, twaqqaf b'Liġi tal-Kunsill Nazzjonali tar-Repubblika Slovakka. Il-Kunsill Nazzjonali tar-Repubblika Slovakka japprova l-baġit tal-Fond Il-President, il-Viċi-President u seba' membri oħra tal-Presidju (il-korp prinċipali tal-Fond) huma nnominati mill-Kunsill Nazzjonali tar-Repubblika Slovakka fuq proposta tal-Gvern tar-Repubblika Slovakka jew tal-Kumitat tal-Kunsill Nazzjonali tar-Repubblika Slovakka. Il-membri tal-Bord tas-Sorveljanza tal-Fond huma wkoll innominati mill-Kunsill Nazzjonali tar-Repubblika Slovakka (3), |
— |
kif imniżżel fl-Istatuti tiegħu, hemm “kooperazzjoni reċiproka bejn il-Fond, il-Ministeru, il-fundaturi u l-Gvern rigward l-attivitajiet tal-Fond li jikkonċernaw it-twaqqif ta' kumpaniji skond il-Konċessjonijiet għall-Privatizzazzjoni kif ukoll attivitajiet oħra” (4), |
— |
fit-22 ta' Ottubru 2007 l-azzjonisti tal-BTS, innominaw, fuq proposta tal-Ministeru tat-Trasport, Posta u Telekomunikazzjoni tar-Repubblika Slovakka, President ġdid tal-Bord tat-Tmexxija tal-BTS. L-istqarrija għall-istampa ppubblikata fuq il-paġni ta' l-internet ta' l-Ajruport tgħid li (5): “L-għan ta' din il-bidla huwa prinċipalment li tiżdied is-setgħa tat-teħid tad-deċiżjonijiet ta' l-azzjonisti prinċipali — il-Ministeru tat-Trasport, Posta u Telekomunikazzjoni tar-Repubbilka Slovakka u l-Fond tal-Proprjetà Nazzjonali tar-Repubblika Slovakka, kif ukoll biex jinfirdu l-attivitajiet li huma relatati mal-ħidma normali ta' l-ajruport u t-tmexxija tal-proċessi ta' l-iżvilupp”, |
— |
fir-rigward tal-ħidma ta' ajruport, dawn huma attivitajiet li għandhom rwol fundamentali f'diversi politiki: Il-politika għat-trasport, il-politika għall-iżvilupp ekonomiku reġjonali jew nazzjonali jew il-politika dwar l-ippjanar ta' l-ibliet u tal-kampanja. L-awtoritajiet pubbliċi ġeneralment ma jkunux “assenti” meta l-maniġer ta' ajruport jieħu deċiżjonijiet li jiddeterminaw l-iżvilupp fuq medda twila ta' żmien ta' infrastrutturi bħal dawn. |
Fid-dawl tal-konsiderazzjonijiet ta' hawn fuq il-Kummissjoni ma tistax teskludi f'dan l-istadju li d-deċiżjoni dwar il-konkulżjoni tal-Ftehim hija attribwibbli lill-awtoritajiet pubbliċi u tikkostitwixxi riżorsi ta' l-Istat.
Vantaġġ ekonomiku selettiv
Il-Kummissjoni trid tevalwa jekk l-Ajruport kienx iggwidat minn prospetti ta' profitt meta kkonkluda dan il-kuntratt. Il-Kummissjoni tosserva li:
— |
jidher li l-Ftehim kien konkluż waqt il-proċess ta' privatizzazzjoni ta' l-Ajruport, speċifikament allegatament fl-aħħar ġurnata għas-sottomissjoni tal-proposti ta' l-offerti. L-appaltaturi magħżulin irrappurtaw fuq il-mezzi tax-xandir li huma ma kinux infurmati b'dan il-Ftehim (2). Għalhekk, meta ppreparaw l-offerta tagħhom għall-privatizzazzjoni huma ma kienx ħasbu għall-obbligi taħt dan il-Ftehim fil-mudell tan-negozju tagħhom. Għalhekk, wieħed jista' jikkonkludi illi li kieku t-termini tal-Ftehim kienu favorevoli għall-Ajruport, dawn kienu jipprovdu ġustifikazzjoni għall-prezzijiet ta' privatizzazzjoni ogħla, |
— |
barra minn hekk, huwa allegat li s-sistema ta' roħs mhijiex marbuta mal-ġenerazzjoni ta' volum akbar ta' passiġġieri, |
— |
barra minn hekk, fir-Rapport Annwali ta' l-2006, ippubblikat fuq il-paġni ta' l-internet ta' l-Ajruport, hemm imniżżel li:“It-tmexxija tal-kumpanija, fil-perjodu qabel ma ġie konkluż il-kuntratt tal-bejgħ ta' l-ishma, ma kienx ipprova jsolvi, fuq bażi ta' perjodu taż-żmien twil, l-impatti serji tal-kuntratti konklużi mat-trasportaturi ta' l-ajru (ma' SkyEurope) u kien ikkonkluda kuntratti ġodda (mar-Ryanair) mingħajr analiżi tas-servizzi jew mingħajr analiżi tagħhom mil-lat tal-kompetizzjoni (6)”, |
— |
barra minn hekk, il-mezzi tax-xandir Slovakka rrappurtat li r-Ryanair esprimiet il-fehma negattiva ħafna tagħha fuq il-privatizzazzjoni ta' l-Ajruport (7). Xi mezzi tax-xandir allegaw rabta bejn din l-attitudni negattiva tar-Ryanair lejn il-privatizzazzjoni u l-Ftehim tagħha ma' l-Ajruport. Din tidher li hi indikazzjoni li l-konklużjoni tal-Ftehim kien possibbli biss ma' Ajruport li jkun proprjetà ta' l-Istat u ma kienx ikun possibbli li kieku l-Ajruport kien f'idejn il-privat. |
Għalhekk, il-Kummissjoni tiddubita jekk l-imġiba tal-BTS kinetx iggwidata minn prospetti ta' profitt. Għaldaqstant, ma jistax jiġi eskluż li l-konklużjoni tal-Ftehim tat lir-Ryanair vantaġġ li ma kienx ikollha f'kundizzjonijet normali tas-suq.
L-effett fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni bejn l-Istati Membri
F'dan il-każ, is-suq għall-provvista tas-servizzi ta' l-ajruport huwa miftuħ u għalhekk il-miżura involuta jista' jkollha effett fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
Konklużjoni
Fid-dawl ta' dan kollu u billi l-awtoritajiet Slovakki ma pprovdewx lill-Kummissjoni la bit-termini tal-Ftehim u lanqas bid-dettalji taċ-ċirkustanzi li fihom ġie konkluż il-ftehim, hija tikkunsidra, abbażi ta' l-informazzjoni għad-dispożizzjoni tagħha, li l-kumpanija Ryanair ibbenefikat minn għajnuna mill-Istat taħt forma ta' roħs fuq it-tariffi ta' l-ajruport li ma kinetx tibbenefika minnha f' kundizzjonijiet normali tas-suq.
Għalhekk, sakemm l-awtoritajiet Slovakki ma jipprovdux ġustifikazzjoni ekonomika għall-kuntratt jew kwalunkwe informazzjoni oħra li teskludi l-preżenza ta' għajnuna bħal din lir-Ryanair, il-Kummissjoni jkollha tevalwa l-miżura biex tiddetermina l-kompatibbiltà tagħha mas-suq komuni.
IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-MIŻURA MAS-SUQ KOMUNI
Il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 87(3)(c) tat-Trattat u l-Komunikazzjoni mingħand il-Kummissjoni fuq il-finanzjament ta' l-ajruporti u l-għajnuna għall-bidu lil-linji ta' l-ajru li jitilqu minn ajruporti reġjonali (minn hawn 'il quddiem “il-linji ta' gwida ta' l-2005”) (8) jikkostitwixxu l-bażi legali għall-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-miżura involuta. Il-linji ta' gwida għall-avjazzjoni ta' l-2005 jistabbilixxu għadd ta' kundizzjonijiet (fil-punt 79 tagħhom) li għandhom jiġu osservati biex għajnuna għall-bidu ta' din it-tip tkun kompatibbli mas-suq komuni. F'dan il-każ, il-Kummissjoni għandha dubji fir-rigward tal-punti li ġejjin, l-aktar għax ma għandhiex għad-diżpożizzjoni tagħha l-informazzjoni dwar it-termini tal-Ftehim:
— |
jidher li t-tariffi preferenzjali ta' l-ajruport allegatament jirrelataw ma' ajruport ġdid minflok ma' destinazzjoni ġdida. L-awtoritajiet Slovakki huma mitluba jipprovdu l-informazzjoni dwar ir-rotot ikkunsidrati bħala “destinazzjonijiet ġodda”. Huma wkoll mitluba jipprovdu l-lista tar-rotot imħaddmin minn u lejn Bratislava mil-linji ta' l-ajru l-oħrajn, |
— |
jidher li r-roħs mogħti lir-Ryanair għad-destinazzjonijiet eżistenti jibqgħu validi għal perjodu ta' għaxar snin (li huma l-istess tul ta' żmien tal-kuntratt). Għad-destinazzjonijiet skedati l-ġodda, it-tariffa ta' l-ajruport hija mistennija li tiżdied kull sena biex b'hekk issir daqs it-tariffa ta' l-ajruport għad-destinazzjonijiet eżistenti fi żmien sitt snin. L-awtoritajiet Slovakki ma pprovdewx informazzjoni dwar kemm hemm profitti mir-rotot, |
— |
ma jidhirx jekk ir-roħs allegat fuq it-tariffi ta' l-ajruport humiex relatati ma' kumpens għall-ispejjeż addizzjonali marbutin mal-ftuħ tar-rotot il-ġodda. Barra minn hekk, jidher li r-roħs japplika wkoll għad-destinazzjonijiet eżistenti, |
— |
l-għajnuna allegata ma tidhirx li hija konformi mal-perċentwali massimi u maż-żmien massimu ta' l-għajnuna stabbiliti fil-paragrafu 79(f), |
— |
jidher li lill-ebda trasportatur ta' l-ajru ieħor ma ġie propost li jibbenefika mill-istess tariffi jew ma ġie infurmat dwar il-proċess tal-konklużjoni tal-Ftehim, |
— |
minkejja l-fatt li l-awtoritajiet Slovakki jargumentaw li meta ġie konkluż il-Ftehim, il-kumpanija li tħaddem l-Ajruport aġixxiet bħal investitur fis-suq, hija ma pprovdietx pjan tan-negozju lill-Kummissjoni li juri l-vijabilità tar-rotot ikkonċernati. L-awtoritajiet Slovakki lanqas ma ppreżentaw analiżi li turi l-impatt tar-rotot il-ġodda fuq ir-rotot li qed jikkompetu magħhom, |
— |
Il-Kummissjoni ma għandhiex evidenza li l-informazzjoni fuq l-għajnuna allegata mill-Istat, li hija previżta għar-rotot minn u lejn Bratislava, hija disponibbli għall-pubbliku. Jidher li l-benefiċjarju ta' l-għajnuna mhuwiex magħżul bi proċedura trasparenti. Il-Kummissjoni ma taf bl-ebda mekkaniżmu tas-sanzjonijiet. |
Għalhekk, il-Kummissjoni tiddubita jekk ġewx osservati l-kundizzjonijiet għall-kompatibbiltà, kif stabbiliti fil-linji ta' gwida ta' l-2005, ġewx osservati f'dan il-każ.
KONLUŻJONI
Fid-dawl tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà magħmul hawn fuq, il-Kummissjoni tiddubita jekk il-miżura ta' l-għajnuna mill-Istat tistax tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq komuni skond l-Artikolu 87(3)(c) tat-Trattat. Għalhekk, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċedura stipulata fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat, skond l-Artikolu 6 tar-Regolament tal-Kunsill Nru 659/1999.
Fid-dawl ta' dawn il-kunsiderazzjonijiet, u skond l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kunsill Nru 659/1999, il-Kummissjoni tordna lir-Repubblika Slovakka biex fi żmien xahar minn meta tirċievi din l-ittra, tissottometti d-dokumenti, l-informazzjoni u d-dejta kollha li hemm bżonn għall-valutazzjoni ta' l-għajnuna/il-miżura u partikolarment it-termini tal-Ftehim li l-ajruport ta' Bratislava kkonkluda mat-trasportatur ta' l-ajru Ryanair. F' każ kuntrarju l-Kummissjoni tieħu deċiżjoni abbażi ta' l-informazzjoni li għandha f'idejha. Hija titlob lill-awtoritajiet tagħkom biex jgħaddu kopja ta' din l-ittra lill-benefiċjarji potenzjali ta' din l-għajnuna minnufih.
Il-Kummissjoni tixtieq tfakkar lir-Repubblika Slovakka li l-Artikolu 88(3) tat-Trattat tal-KE għandu effett ta' sospensjoni, u tiġbed l-attenzjoni tagħkom għall-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999, li jipprovdi li l-għajnuna illegali kollha tista' tinġabar lura mingħand il-benefiċjarju.
Il-Kummissjoni tavża lir-Repubblika Slovakka li hija ser tinforma lill-partijiet ikkonċernati billi tippubblika din l-ittra u taqsira ta' l-istess ittra fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea. Hija sejra tinforma wkoll lill-partijiet ikkonċernati li huma firmatarji tal-Ftehim taż-ŻEE billi tippubblika avviż fis-Suppliment taż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea u ser tinforma lill-Awtorità tas-Sorveljanza ta' l-EFTA billi tibgħatilha kopja ta' din l-ittra. Il-partijiet ikkonċernati bħal dawn kollha ser jiġu mistednin jissottomettu l-kummenti tagħhom fi żmien xahar minn din il-pubblikazzjoni.
TEST TA' L-ITTRA
“1. |
Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli slovenské orgány, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
2. |
Komisia ukladá Slovenskej republike, aby poskytla informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 9. januára 2007, na ktorý, napriek upomienke zo 6. júna 2007, nedostala uspokojivú odpoveď. |
1. POSTUP
3. |
Komisia dostala listom z 11. decembra 2006, ktorý zaevidovala 13. decembra 2006, sťažnosť na údajnú nezákonnú štátnu pomoc, ktorú poskytla Slovenská republika írskej leteckej spoločnosti Ryanair. Sťažnosť bola pôvodne zaevidovaná pod referenčným označením CP22/2007. |
4. |
Komisia požiadala listom z 9. januára 2007 o objasnenia údajnej nezákonnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podmienky zmluvy v súvislosti s poplatkami za poskytovanie letiskových služieb uzatvorenej medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len ‚zmluva‘). Slovenské orgány listom z 3. januára 2007, ktorý Komisia zaevidovala 9. januára 2007, odmietli Komisii poskytnúť podmienky zmluvy. |
5. |
Komisia zaslala listom zo 6. júna 2007 slovenským orgánom upomienku, pričom upriamila ich pozornosť na ustanovenia článku 10 ods. 3 (‚príkaz na poskytnutie informácie‘) a na ustanovenia článku 6 ods. 1 (‚konanie vo veci formálneho zisťovania‘) nariadenia (ES) č. 659/1999 (9). |
6. |
Slovenské orgány listom z 3. júla 2007 požiadali o predĺženie mesačnej lehoty na odpoveď do 15. augusta 2007. Komisia listom z 12. júla 2007 s predĺžením lehoty súhlasila. |
7. |
Slovenské orgány listom zo 17. augusta 2007, ktorý Komisia zaevidovala 21. augusta 2007, potvrdili svoje odmietnutie poskytnúť požadované informácie na základe toho, že Ryanair nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy. Slovenské orgány zároveň informovali, že ‚vyvíjajú ďalšie úsilie o bezodkladné zabezpečenie … informácií‘. Komisia dosiaľ žiadne informácie nedostala. |
2. OPIS OPATRENIA
2.1. Úvod
8. |
Na základe informácií, ktoré predložil sťažovateľ a ktoré uviedli médiá (10), bratislavské letisko poskytlo spoločnosti Ryanair na základe uvedenej zmluvy zníženie letiskových poplatkov na nové plánované a existujúce destinácie. Zmluva bola uzatvorená v decembri 2005 a platí do roku 2016. |
2.2. Informácie o bratislavskom letisku
9. |
Bratislavské letisko je hlavným medzinárodným letiskom Slovenskej republiky. V roku 2006 letisko vybavilo 1 937 642 cestujúcich. |
10. |
Prevádzkuje ho akciová spoločnosť Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (ďalej len ‚BTS‘ alebo ‚letisko‘). Akcionármi BTS sú:
|
11. |
Fond národného majetku je právnickou osobou a bol zriadený v roku 1991 zákonom Slovenskej národnej rady č. 253/1991 Zb. o pôsobnosti orgánov Slovenskej republiky vo veciach prevodov majetku štátu na iné osoby a o Fonde národného majetku Slovenskej republiky (11). Účelom jeho existencie a jeho hlavnou činnosťou je prevod štátneho majetku určeného na privatizáciu na neštátne subjekty. |
12. |
Fond je pod priamym dohľadom Národnej rady Slovenskej republiky, ktorej sa predkladá na schválenie rozpočet Fondu spolu s návrhmi na použitie majetku Fondu v zmysle par. 28 ods. 3 písm. b) zákona, ročná účtovná závierka a výročná správa o činnosti Fondu (12). |
13. |
Proces plánovanej privatizácie letiska sa neukončil. Konzorcium TwoOne pozostávajúce zo subjektov Flughafen Wien AG (prevádzkovateľ viedenského letiska Schwechat), Austrian Raiffeisen Zentralbank a slovenskej skupiny Penta Investments podnikajúcej v oblasti private equity zvíťazilo vo februári 2006 vo výberovom ponukovom konaní na 66-percentný podiel prevádzkovateľa letiska. Transakcia však v polovici augusta 2006 nezískala súhlas Protimonopolného úradu Slovenskej republiky s odôvodnením, že by sa tým vytvoril regionálny monopol a negatívne by to ovplyvnilo ceny a kvalitu služieb na letisku. |
14. |
Za posledné tri roky sa objem cestujúcich na letisku zvýšil o 400 %. Očakáva sa, že za rok 2007 tento počet vzrastie o 20 %. Z týchto dôvodov letisko plánuje rozvoj svojej infraštruktúry s cieľom reagovať na zvýšenie prepravy. |
15. |
Kým projektová štúdia o ‚rozšírení kapacity bratislavského letiska s prihliadnutím na zákony a iné právne predpisy Európskej únie, ako aj na zvýšené bezpečnostné požiadavky Európskej únie‘ bola spolufinancovaná z grantu TEN-T (13), v súčasnosti nie je jasné, z akých zdrojov sa táto plánovaná investícia do infraštruktúry bude financovať. |
2.3. Podmienky zmluvy medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair
2.3.1. Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá
16. |
Na základe informácií, ktoré poskytol sťažovateľ a ktoré uverejnili médiá (14), letisko poskytuje spoločnosti Ryanair všetky letiskové služby za cenu v jednom ‚balíku‘. Táto cena údajne zahŕňa vybavenie lietadla (handling) a súvisiace služby, použitie letiska cestujúcimi, služby na vybavovacej ploche, riadenie uloženia nákladu, komunikáciu a letové činnosti, podporné služby, terminálové a infraštruktúrne služby, za ktoré musí Ryanair platiť ‚odplatu za služby‘. |
17. |
Výška odplaty za služby sa údajne líši v závislosti od toho, či letecká spoločnosť prevádzkuje novú plánovanú destináciu alebo existujúcu destináciu. Na základe informácií, ktoré má Komisia, sa zmluva vo vymedzení pojmu nová plánovaná destinácia odvoláva na letisko, a nie na mesto (t. j. let na letisko, na ktoré predtým nelietal iný dopravca, sa bude posudzovať ako nová plánovaná destinácia, a to aj v prípade, ak iný dopravca už prevádzkuje lety do toho istého mesta, ale na iné letisko). |
18. |
Uplatňované odplaty sú údajne výrazne nižšie ako v sadzobníku odplát uverejnenom v leteckej informačnej príručke (ďalej len ‚AIP‘). Sťažovateľ poskytol Komisii sadzobník odplát uverejnený v AIP a platný od decembra 2005 (15):
|
19. |
Ak by sa spoločnosti Ryanair vyrubili odplaty podľa AIP, musela by letisku platiť tieto odplaty (16) na jednu obrátku lietadla:
|
20. |
Celková suma odplát, ktoré by Ryanair musel zaplatiť, by predstavovala približne 3 060 EUR na jednu obrátku lietadla. |
21. |
Podľa sťažovateľa však zmluva údajne poskytuje výrazné zníženie odplát – s daným percentuálnym využitím kapacity lietadla (157 cestujúcich) Ryanair platí letisku celkový poplatok […] (17) EUR na jedného cestujúceho ([…] EUR/157) (odlet + prílet) (18) na novej plánovanej destinácii. |
22. |
Podľa sťažovateľa sa bude táto odplata za služby uplatňovať počas prvých 12 mesiacov trvania zmluvy. Za každý nasledujúci rok sa odplata za služby pre nové plánované destinácie zvýši o […] EUR. Po prvých šiestich rokoch trvania zmluvy sa odplata za služby platná pre nové plánované destinácie bude rovnať odplate za služby platnej pre existujúce destinácie. Odplata za služby pre existujúce destinácie predstavuje údajne […] EUR/na jeden Boeing 737-800 (odlet + prílet). |
23. |
Celkové zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair v porovnaní s odplatami podľa AIP počas prvého roku platnosti zmluvy potom predstavujú:
|
24. |
Táto zľava nezahŕňa výhody vyplývajúce z toho, že odplata za parkovanie lietadla je zahrnutá v dohodnutej odplate za služby. Prípadné zavedenie nových odplát v budúcnosti, ktoré by Ryanair nemusel platiť, by ešte viac zväčšili rozdiel medzi zľavnenou sadzbou a sadzbou podľa AIP. |
2.3.2. Informácie uverejnené na internetovej stránke spoločnosti Ryanair
25. |
Na základe informácií uverejnených na internetovej stránke (www.ryanair.com) sa ukazuje, že Ryanair vyberá od všetkých cestujúcich s odletom z Bratislavy tieto poplatky:
|
26. |
Poplatky sú totožné pre všetkých deväť destinácií, ktoré Ryanair v súčasnosti prevádzkuje do/z Bratislavy – Štokholm (Skavsta), Miláno, Londýn (Stansted), Gerona, Hahn, East Midlands, Dublin, Bristol a Brémy. |
2.3.3. Pripomienky slovenských orgánov
27. |
Slovenské orgány pripúšťajú, že zmluva medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair existuje. Odmietajú však poskytnúť Komisii podmienky zmluvy. |
28. |
Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že väčšinový akcionár, Fond, nie je orgánom štátnej správy. Po druhé, argumentujú, že ‚zmluva obsahuje dojednania zmluvných strán, podľa ktorých celý obsah zmluvy je prísne dôverný‘ a nemôžu ‚bez súhlasu spoločností BTS a Ryanair detailne odpovedať na otázku týkajúcu sa konkretizácie poplatkov‘ (19). Vo svojom liste zo 17. augusta 2007 objasnili, že podmienky zmluvy nemožno poskytnúť ‚vzhľadom na stanovisko spoločnosti Ryanair, ktorá nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy vzhľadom na jej dôvernosť‘. |
29. |
Z týchto dôvodov slovenské orgány odmietli sprístupniť podmienky zmluvy a uvádzajú, že ministerstvu ako akcionárovi spoločnosti BTS ‚nie je známe, že by leteckej spoločnosti Ryanair bola v porovnaní s jej konkurentmi poskytnutá značná zľava pri letiskových poplatkoch na nové plánované a existujúce destinácie pre spoje na bratislavské letisko a z bratislavského letiska‘ (20). |
30. |
Slovenské orgány argumentujú, že BTS sa ako prevádzkovateľ letiska správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou. V súvislosti s týmito odplatami nevykonáva ministerstvo, ako menšinový akcionár prevádzkovateľa letiska, voči prevádzkovateľovi letiska žiadnu priamu ani nepriamu regulačnú kompetenciu z pozície verejnej autority. Domnievajú sa, že poskytovanie zliav vo všeobecnosti je vo vzťahu k všetkým leteckým spoločnostiam bežnou praktikou, keďže zľavy ‚motivujú leteckých prepravcov na letisko privádzať vyšší objem pasažierov, čím umožňujú prevádzkovateľovi letiska – BTS, generovať vyššie príjmy, a to jednak z odplát za služby poskytované leteckým prepravcom a jednak z iných komerčných činností BTS na letisku nesúvisiacich s leteckou prepravou a smerujúcich k zatraktívneniu letiska pre cestujúcich, t. j. podpora činností leteckých prepravcov prináša priamo podporu pre rozvoj samotného letiska‘. |
31. |
Slovenské orgány argumentujú, že letecká informačná príručka AIP, ktorú vydávajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky, nemá v tejto súvislosti povahu všeobecne záväzného právneho predpisu, a preto nie je pre BTS záväzná a môže mať len odporúčajúci charakter. |
32. |
Avšak slovenské orgány tiež uvádzajú, že ministerstvo ako akcionár BTS očakáva prínos zo zmluvy v nasledovnom:
|
33. |
Ministerstvo neočakáva, že by zmluva mala akýkoľvek dosah na prevádzku iných leteckých prepravcov na letisku. |
3. POSÚDENIE
3.1. Existencia pomoci
34. |
V zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
35. |
Kritériá ustanovené v článku 87 ods. 1 sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora:
|
3.1.1. Štátne zdroje
36. |
Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na každú výhodu, ktorá sa udeľuje priamo či nepriamo, je financovaná zo štátnych zdrojov, udeľuje ju samotný štát alebo akýkoľvek sprostredkovateľský subjekt konajúci na základe právomocí, ktoré mu boli zverené. |
37. |
Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že FNM nie je orgánom štátnej správy a že Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií je iba menšinovým akcionárom BTS. Zastávajú preto názor, že ‚orgány štátnej správy nie sú priamo zainteresované na zmluvách uzavieraných medzi BTS a leteckými prepravcami‘ (19). |
38. |
Súdny dvor však uviedol, že ‚existencia pravidiel zabezpečujúcich, že verejný orgán zostáva nezávislý od iných orgánov, nespochybňuje samotnú zásadu verejného charakteru tohto orgánu. Právne predpisy Spoločenstva nepripúšťajú, aby samotný fakt vytvorenia samostatných inštitúcií poverených prideľovaním pomoci umožňoval obchádzanie pravidiel štátnej pomoci‘ (21). |
39. |
V súvislosti s charakterom činností Fondu (ktorý vlastní 66 % podiel v BTS) Komisia podotýka, že:
|
40. |
Dá sa preto vyvodiť, že Fond má verejnú povahu a jeho zdroje je možné považovať za verejné zdroje. |
41. |
Po druhé, slovenské orgány argumentujú, že letisko nie je prevádzkované orgánom štátnej správy, ale akciovou spoločnosťou BTS a.s. konajúcou podľa obchodného zákonníka. |
42. |
V rozsudku v prípade Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že: ‚samotný fakt, že verejný podnik bol zriadený vo forme kapitálovej spoločnosti v zmysle súkromného práva, sa nemôže, so zreteľom na autonómiu, ktorú by mu táto právna forma mohla zverovať, považovať za dostatočný na to, aby sa vylúčila možnosť, že opatrenie pomoci, ktoré takáto spoločnosť prijme, by bolo pripísateľné štátu‘ (24). |
43. |
Avšak ‚… samotný fakt, že verejný podnik je pod kontrolou štátu, nepostačuje na to, aby sa opatrenia, ktoré tento podnik prijíma, ako napríklad predmetné opatrenia finančnej pomoci, pripisovali štátu. Je tiež potrebné preskúmať, či sa verejné orgány majú považovať za zaangažované akýmkoľvek spôsobom do schvaľovania týchto opatrení …‘ (25). |
44. |
Súdny dvor uviedol, že: ‚pripísateľnosť opatrenia pomoci, ktoré prijal verejný podnik, štátu, možno dedukovať zo súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom sa dané opatrenie prijalo‘, ako napríklad: ‚jeho začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu v bežných podmienkach hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právny štatút podniku (v zmysle jeho podliehania verejnému právu alebo súkromnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku, alebo akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý by v konkrétnom prípade poukazoval na zaangažovanie verejných orgánov alebo nepravdepodobnosť ich nezaangažovania do prijímania opatrenia, aj so zreteľom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje‘ (26). |
45. |
Pokiaľ ide o činnosť samotnej BTS, Komisia podotýka, že 22. októbra 2007 akcionári BTS vymenovali na návrh Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky nového predsedu predstavenstva BTS. V tlačovej správe uverejnenej na internetovej stránke letiska sa uvádza, že (27): ‚Cieľom týchto zmien je najmä zvýšiť priechodnosť kľúčových rozhodnutí akcionárov – Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT) a Fondu národného majetku SR (FNM) – ako i oddeliť riadenie bežnej prevádzky letiska od riadenia rozvojových procesov‘. |
46. |
Pokiaľ ide vo všeobecnosti o prevádzku letiska, sú to činnosti, ktoré zohrávajú základnú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. Verejné orgány vo všeobecnosti ‚nechýbajú‘, keď manažér letiska prijíma rozhodnutia, ktoré určujú dlhodobý rozvoj takejto infraštruktúry. |
47. |
Na základe týchto skutočností sa zdá, že štát je schopný kontrolovať činnosť BTS. V tomto štádiu preto Komisia nemôže vylúčiť, že rozhodnutie týkajúce sa uzavretia uvedenej zmluvy je pripísateľné verejným orgánom a predstavuje štátne zdroje. |
3.1.2. Selektívna ekonomická výhoda
48. |
V tomto prípade nie je verejné financovanie všeobecným opatrením, keďže je nasmerované jedinému podniku – leteckej spoločnosti Ryanair. Iné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety z bratislavského letiska a na bratislavské letisko podľa všetkého nemajú tie isté podmienky. |
49. |
Slovenské orgány argumentujú, že BTS ‚sa správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou‘ (28). |
50. |
Komisia preto musí preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade bolo správanie BTS a.s. správaním subjektu verejného sektora, alebo správaním investora v trhovej ekonomike. |
Zásada investora v trhovom hospodárstve
51. |
Súdny dvor uviedol vo svojom rozsudku, že: ‚V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že podľa ustálenej judikatúry môžu investície verejných orgánov do kapitálu podnikov, nech majú akúkoľvek podobu, predstavovať štátnu pomoc, pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v článku 87 (predtým článok 92)‘ (29). |
52. |
V tom istom rozsudku Súdny dvor uviedol, že ‚S cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške‘. Súdny dvor dodal, že: ‚Je potrebné dodať, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska‘ (30). |
53. |
Komisia preto musí preskúmať, či sa v tomto danom prípade správanie bratislavského letiska riadilo perspektívou rentability a či výhoda, ktorú údajne spoločnosť Ryanair využíva, predstavuje výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
54. |
Zdá sa, že zmluva bola uzavretá v čase privatizácie letiska, a to údajne v posledný deň lehoty na predkladanie ponúk. Úspešní uchádzači informovali médiá, že neboli o zmluve informovaní (31). Z uvedeného dôvodu počas prípravy svojich ponúk na privatizáciu nezohľadnili vo svojich podnikateľských plánoch záväzky vyplývajúce zo zmluvy. |
55. |
V ročnej správe z roku 2006 uverejnenej na internetovej stránke letiska sa okrem toho uvádza, že: ‚Manažment spoločnosti v období pred ukončením zmluvy o predaji akcií dlhodobo neriešil závažné dopady vyplývajúce zo zmlúv s leteckými spoločnosťami (SkyEurope) a uzatváral nové zmluvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služieb, alebo posúdenia ich postavenia z hľadiska súťaže‘ (32). |
56. |
Slovenské médiá okrem toho informovali, že Ryanair zaujal veľmi negatívny postoj k privatizácii letiska (33). Niektoré médiá údajne spájali tento negatívny postoj spoločnosti Ryanair k privatizácii s jeho zmluvou s letiskom. Existujú náznaky, že uzavretie zmluvy bolo možné iba s letiskom v štátnom vlastníctve a nebolo by možné, keby bolo letisko v súkromnom vlastníctve. |
57. |
Samotné slovenské orgány uvádzajú hľadisko ‚ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií‘ a ‚iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov‘ ako jednu z výhod plynúcich zo zmluvy (pozri odsek 32 rozhodnutia). |
58. |
Komisia preto pochybuje o tom, či sa správanie BTS riadilo perspektívami rentability. Nemožno tak vylúčiť, že uzavretím zmluvy bola spoločnosti Ryanair poskytnutá výhoda, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
3.1.3. Vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi
59. |
Ak pomoc, ktorú poskytne členský štát podniku, posilní jeho postavenie v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurujúcimi si v obchodovaní v rámci Spoločenstva, takéto podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (34) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (35). |
60. |
Súbor liberalizačných opatrení známy ako ‚tretí balík‘, ktorý je v platnosti od roku 1993, umožnil všetkým leteckým dopravcom s licenciou Spoločenstva, aby mali od apríla 1997 prístup na vnútorný trh Spoločenstva bez akýchkoľvek obmedzení vrátane tarifných (36). |
61. |
Komisia uviedla v usmerneniach z roku 2005, že ‚Finančná pomoc vyplatená na začatie činnosti poskytuje … leteckej spoločnosti výhody, a môže mať teda za následok porušenie rovnováhy medzi spoločnosťami, pretože príjemcovi pomoci umožňuje znížiť jeho prevádzkové náklady. Pomoc rovnako môže nepriamo narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami tým, že podporuje rozvoj určitých letísk a prípadne tým, že nabáda určitú spoločnosť »premiestniť sa« z jedného letiska na druhé letisko a premiestniť linku z letiska Spoločenstva na regionálne letisko. V takomto prípade predstavuje daná pomoc obvykle štátnu pomoc a musí byť oznámená Komisii‘ (odseky 77 a 78). |
62. |
Je preto pravdepodobné, že dané opatrenie má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
3.1.4. Záver
63. |
Komisia vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a vzhľadom na to, že jej slovenské orgány neposkytli podmienky zmluvy, ani podrobné informácie o okolnostiach, za ktorých sa obchod uzatvoril, usúdila na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že spoločnosť Ryanair bola zvýhodnená štátnou pomocou v podobe zliav na letiskových poplatkoch, ktoré by jej za normálnych trhových podmienok neboli poskytnuté. |
64. |
Pokiaľ slovenské orgány neposkytnú ekonomické zdôvodnenie zmluvy alebo akékoľvek iné informácie, ktoré by vylučovali poskytnutie takejto pomoci spoločnosti Ryanair, Komisia musí posúdiť opatrenie s cieľom určiť, či je zlučiteľné so spoločným trhom. |
3.2. Právny základ hodnotenia
65. |
Komisia usudzuje, že článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a Oznámenie Komisie týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len ‚usmernenia z roku 2005‘) (37) tvoria právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti daného opatrenia. |
3.3. Zlučiteľnosť pomoci
3.3.1. Ciele pomoci na začatie činnosti
66. |
Malé letiská obvykle nemajú taký počet cestujúcich, ktorý je nutný na dosiahnutie kritického objemu a prahu ziskovosti. |
67. |
Aj keď sa určitým regionálnym letiskám môže dariť celkom dobre, pokiaľ im letecké spoločnosti, ktoré plnia záväzok služby vo verejnom záujme, zabezpečujú dostatočný počet cestujúcich, alebo ak štátne orgány uplatňujú programy pomoci sociálnej povahy, letecké spoločnosti uprednostňujú overené a vhodne situované centrálne letiská, ktoré umožňujú rýchle spojenia, majú ustálenú základňu cestujúcich a na ktorých letecké spoločnosti disponujú prevádzkovými intervalmi, ktoré nechcú stratiť. Okrem toho letiskové a letové politiky a investície sústreďovali po dlhé roky dopravu do významných národných metropol. |
68. |
Letecké spoločnosti preto často nie sú pripravené, aby bez náležitých stimulov riskovali otvorenie nových leteckých trás s odletom z neznámych a nevyskúšaných letísk. Z tohto dôvodu Komisia môže akceptovať, aby sa leteckým spoločnostiam za istých podmienok dočasne vyplácala verejná pomoc, ak ich táto pomoc motivuje otvoriť nové dopravné trasy alebo zaviesť nové termíny odletov z regionálnych letísk a prilákať väčší počet cestujúcich, čo by malo v stanovenom časovom horizonte umožniť dosiahnuť prah rentability. Komisia zabezpečí, aby takáto pomoc nezvýhodňovala veľké letiská, ktoré sú už z veľkej časti otvorené medzinárodnej doprave a hospodárskej súťaži (odseky 71 a 74 usmernení z roku 2005). |
69. |
V usmerneniach o letectve z roku 2005 sa stanuje súbor podmienok (v odseku 79), ktoré treba splniť, aby bola pomoc na začatie činnosti považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c). |
3.3.2. Podmienky posúdenia zlučiteľnosti
70. |
Vzhľadom na podmienky stanovené v odseku 79 usmernení z roku 2005 Komisia podotýka, že:
|
71. |
Komisia preto pochybuje o tom, či podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2005 boli v danom prípade splnené. |
3.3.3. Záver
72. |
Na základe vyššie uvedeného posúdenia zlučiteľnosti Komisia pochybuje o tom, či možno opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
4. ROZHODNUTIE
Na základe uvedených skutočností sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 659/1999.
V súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 659/1999, Komisia nariaďuje Slovenskej republike, aby do jedného mesiaca od prijatia tohto listu predložila všetky dokumenty, informácie a údaje potrebné na posúdenie pomoci/opatrenia a najmä:
— |
podmienky zmluvy, ktorú bratislavské letisko uzavrelo s leteckým prepravcom Ryanair, |
— |
štúdie, interné dokumenty alebo iné písomnosti, na základe ktorých sa dojednala zmluva so spoločnosťou Ryanair, |
— |
podnikateľský plán letiska a všetky ostatné strategické dokumenty spolu s podnikateľskou stratégiou voči spoločnosti Ryanair, |
— |
pravidlá/okolnosti, na základe ktorých sú/boli dojednané poplatky s inými leteckými spoločnosťami a politika, na základe ktorej sa uplatňovali poplatky na iné spoločnosti prevádzkujúce lety na bratislavské letisko a z bratislavského letiska (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope), |
— |
akékoľvek existujúce zmluvy akcionárov medzi Fondom národného majetku a Slovenskou republikou týkajúce sa bratislavského letiska, |
— |
informácie požadované v odseku 70 tohto rozhodnutia. |
V opačnom prípade Komisia prijme rozhodnutie na základe informácií, ktoré má k dispozícii. Komisia vyzýva slovenské orgány, aby bezodkladne predložili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.
Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.
Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.”
(1) ETREND, 31.3.2006,
http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.
(2) http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu.
(3) http://www.natfund.gov.sk/english/index.html.
(4) L-Att 92/1991, par. 27(4).
(5) http://www.airportbratislava.sk/63/44.html
(6) http://www.airportbratislava.sk/files/docs/VS%20BTS%202006.pdf
(7) http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04
(8) ĠU C 312, 9.12.2005, p. 1.
(9) Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).
(10) ETREND, 31. marec 2006,
http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.
(11) Podrobné informácie o FNM sa nachádzajú na stránke:
http://www.natfund.gov.sk/
(12) Výročná správa za rok 2006 je uverejnená na stránke:
http://www.natfund.gov.sk/index.html
(13) Projekt 2004-SK-92801. Celkové náklady 2,2 milióna EUR, grant TEN-T 1,1 milióna EUR.
(14) http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu
(15) Odplata za pristátie, odplata za parkovanie lietadiel a odplata za použitie letiska cestujúcimi sa platí letisku. Odplaty za približovacie a letiskové riadenie vyberajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky.
(16) Dôverné obchodné tajomstvo. Pri výpočtoch sa použil príklad lietadla Boeing 737-800 so 189 sedadlami, MTOM – 69,9 s percentuálnym využitím kapacity lietadla 83 %.
(17) Dôverné informácie.
(18) Odlet + prílet.
(19) List z 9. marca 2007.
(20) Tamtiež.
(21) Rozsudok súdu z 12. decembra 1996, T-358/94, Air France/Komisia, Zb. s. II-2109, ods. 62.
(22) http://www.natfund.gov.sk/
(23) Zákon č. 92/1991, par. 27 ods. 4.
(24) Rozsudok súdu zo 16. mája 2002, C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-04397, ods. 57.
(25) Tamtiež, ods. 52.
(26) Tamtiež, ods. 55 a 56.
(27) http://www.airportbratislava.sk/63/44.html
(28) List zo 7. marca 2007.
(29) Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 6. marca 2003 v spojených veciach T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia Európskych spoločenstiev, C-305/89, ods. 18.
(30) Tamtiež, ods. 19 – 20.
(31) http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu
(32) http://www.airportbratislava.sk/files/docs/VS %20BTS %202006.pdf
(33) http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04
(34) Rozsudok Súdu prvého stupňa z 30. apríla 1998 vo veci T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.
(35) V usmerneniach z roku 2005 Komisia uznala, že verejné financie poskytnuté letisku sa môžu použiť na udržanie letiskových poplatkov na umelo nízkej úrovni s cieľom zatraktívniť dopravu a môžu výrazne narušiť hospodársku súťaž (odsek 38).
(36) Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1), nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8) a nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 o cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 15).
(37) Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1.
(38) Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992).
(39) Nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).
(40) V zmysle článku 2 písm. m) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).
(41) Smernica Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác (Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 33). Smernica Rady 92/13/EHS z 25. februára 1992, ktorou sa koordinujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva, o postupoch verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore (Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s. 14).