ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
65. gadagājums |
Saturs |
|
I Leģislatīvi akti |
Lappuse |
|
|
REGULAS |
|
|
* |
|
|
Labojumi |
|
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ. |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Leģislatīvi akti
REGULAS
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/1 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2343
(2022. gada 23. novembris),
ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1) |
Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3), ir nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošana notiktu tā, lai tas palīdzētu sasniegt ilgtermiņa vides, ekonomisko un sociālo ilgtspēju. |
(2) |
Ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (4) Savienība ir apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju. Ar Padomes Lēmumu 98/414/EK (5) Savienība ir apstiprinājusi nolīgumu par minētās konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, kurā ietverti principi un noteikumi, kas attiecas uz dzīvo jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību. Savu starptautisko saistību plašākajā nozīmē Savienība piedalās centienos, kas vērsti uz zivju krājumu saglabāšanu starptautiskajos ūdeņos. |
(3) |
Ievērojot Padomes Lēmumu 95/399/EK (6), Savienība ir līgumslēdzēja puse Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) izveidi. |
(4) |
IOTC katru gadu pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus (CMM), izmantojot rezolūcijas, kuras ir saistošas IOTC līgumslēdzējām pusēm un sadarbīgām pusēm, kas nav tās līgumslēdzējas puses, tostarp Savienībai. Ar šo regulu tiek ieviestas IOTC rezolūcijas, kas pieņemtas laikā no 2000. līdz 2021. gadam, izņemot pasākumus, kas jau ir Savienības tiesību daļa. |
(5) |
Lai nodrošinātu atbilstību Regulai (ES) Nr. 1380/2013, ir pieņemti Savienības tiesību akti, ar ko izveido kontroles, inspekcijas un izpildes sistēmu, kurā ietverta cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. Konkrētāk, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (7) ir izveidota Savienības kontroles, inspekcijas un izpildes sistēma, kurā izmanto visaptverošu un integrētu pieeju, lai nodrošinātu atbilstību visiem KZP noteikumiem. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (8) ir izveidota Kopienas sistēma, kuras mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju. Minētajās regulās jau ir iekļauti noteikumi, kas aptver vairākus IOTC rezolūcijās noteiktos pasākumus. Tāpēc minētie noteikumi šajā regulā nav jāiekļauj. |
(6) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/473 (9) 4. pantu Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai (EFCA) pēc Komisijas lūguma būtu jāpalīdz Savienībai un dalībvalstīm attiecībās ar trešām valstīm un reģionālām starptautiskām zivsaimniecības organizācijām, kurās ir iesaistījusies Savienība. Ja tas vajadzīgs Savienības pienākumu izpildei, saskaņā ar Regulas (ES) 2019/473 9. pantu pēc Komisijas lūguma EFCA, balstoties uz starptautiskām kontroles un inspekcijas programmām, būtu jākoordinē dalībvalstu veiktās kontroles un inspekcijas darbības, kuras var ietvert IOTC CMM īstenotās programmas. Šim nolūkam EFCA saziņā ar attiecīgajām dalībvalstīm, veidojot kopējus izvietošanas plānus, var izstrādāt kopīgas operatīvās inspekcijas un pārraudzības programmas. Tāpēc ir lietderīgi pieņemt noteikumus, kas EFCA, ja to izraudzījusies Komisija, ietver kā Komisijas izraudzītu struktūru, kas no dalībvalstīm saņem informāciju par kontroli un inspekciju, piemēram, jūrā veiktas inspekcijas ziņojumus un kontroles novērotāju shēmas paziņojumus, un pārsūta tos IOTC sekretariātam. |
(7) |
Ņemot vērā zivju krājumu stāvokli un nepieciešamību nodrošināt efektīvas kontroles darbības un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem operatoriem IOTC apgabalā, un ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. un 29. pantu, Savienības darbībām starptautiskās zivsaimniecības organizācijās jābalstās uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, lai nodrošinātu, ka zvejas resursi tiek pārvaldīti saskaņā ar minētās regulas 2. pantā noteiktajiem mērķiem, un Savienībai ir jānodrošina, lai Savienības zvejas darbības ārpus Savienības ūdeņiem balstītos uz tiem pašiem principiem un standartiem kā tie, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp attiecībā uz zvejas darbību kontroli, vienlaikus Savienības operatoriem nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar trešo valstu operatoriem. |
(8) |
IOTC reglamentā par oficiālajām valodām ir noteiktas angļu un franču valoda. Lai operatori varētu efektīvi veikt darbības, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, un lai izvairītos no šķēršļiem saziņā ar kompetentajām ostas iestādēm, pārkraušanas deklarācija būtu jāiesniedz vienā no IOTC oficiālajām valodām. |
(9) |
Kad dalībvalstis un Komisija veic pētījumus par konkrētām sugām IOTC apgabalā, piemēram, par okeāna baltspuru haizivīm, lapshaizivīm un zilajām haizivīm, tām būtu jāapsver arī klimata pārmaiņu ietekme uz to daudzumu. |
(10) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (10) 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 23. maijā sniedza oficiālus komentārus. Saskaņā ar šo regulu apstrādātie personas dati ir jāapstrādā saskaņā ar piemērojamajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (11) un Regulas (ES) 2018/1725 noteikumiem. Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu izpildi, minētie personas dati ir jāglabā 10 gadus. Ja attiecīgie personas dati ir vajadzīgi, lai veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar pārkāpumu, inspekciju, tiesas vai administratīvām procedūrām, vajadzētu būt iespējamam minētos datus glabāt ilgāk par 10 gadiem, bet ne ilgāk par 20 gadiem. |
(11) |
Lai Savienības tiesību aktos ātri ieviestu turpmākas IOTC rezolūcijas, ar ko groza vai papildina šajā regulā noteiktās rezolūcijas, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, proti, aktus, ar kuriem groza noteikumus par neiepinošu un bionoārdāmu zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) lietošanu, saskaņā ar IOTC noteikumiem apstiprinātām ostām, informāciju par katru kuģi, kas iekļaujama sarakstā ar aktīviem kuģiem, kuri zvejo tunzivis un zobenzivis, novērotāju un paraugu ņēmēju klātbūtni nerūpnieciskajās zvejniecībās, izteiktu procentos, fraktēšanas nosacījumus, ostās veiktu izkraušanu procentuālo daļu, kura jāinspicē, ziņošanas termiņus un šīs regulas 1.–10. pielikumu, kas attiecas uz IOTC prasībām par nozvejas ziņošanu, putnu ietekmējuma mazināšanas pasākumiem, datu vākšanu un ZPI, fraktēšanas prasībām, pārkraušanas deklarāciju un konkrētiem lielacu tunzivs statistikas programmas dokumentiem, kā arī atsauces uz IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kuri saistīti ar ZPI konstrukcijas un izvietošanas principiem, lai mazinātu iepīšanos, ziņošana par ZPI, kuģu marķējumu un identifikāciju, NNN zvejas paziņošanas dokumentiem, lielacu tunzivs statistikas programmas dokumentiem, ar ienākšanu ostas valstī saistītiem paziņojumiem, ostas dalībvalsts veiktas inspekcijas minimālajiem standartiem, pārkāpumu paziņošanas veidlapām un nozvejas un zvejas pasākumu paziņošanas paraugiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (12). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(12) |
Ņemot vērā to, ka šī regula paredz jaunu un visaptverošu noteikumu kopumu, Padomes Regulās (EK) Nr. 1936/2001 (13), (EK) Nr. 1984/2003 (14) un (EK) Nr. 520/2007 (15) paredzētie noteikumi par IOTC CMM būtu jāsvītro. Tāpēc minētās regulas būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula Savienības tiesību aktos ievieš pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, ko noteikusi Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) un kas ir saistoši Savienībai.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro:
a) |
Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas apgabalā; |
b) |
Savienības zvejas kuģiem gadījumos, kad IOTC sugas tiek pārkrautas citā kuģī un izkrautas ārpus apgabala; un |
c) |
trešo valstu zvejas kuģiem, kuri izmanto dalībvalstu ostas un uz kuriem ir IOTC sugas vai no šādām sugām iegūti zvejas produkti. |
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“nolīgums” ir Nolīgums par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi; |
2) |
“apgabals” ir tās Indijas okeāna daļas, kas definētas nolīguma II pantā un A pielikumā; |
3) |
“Savienības zvejas kuģis” ir jebkāda izmēra kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai apgūšanai; pie šādiem kuģiem pieder arī atbalsta kuģi, zivju apstrādes kuģi, kuģi, kas iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, un zvejas produktu pārvadāšanai aprīkoti transportkuģi, izņemot konteinerkuģus; |
4) |
“IOTC sugas” ir tunzivju un tunzivjveidīgo zivju sugas un haizivis, kas uzskaitītas nolīguma B pielikumā, un citas sugas, ko nozvejo saistībā ar minētajām sugām; |
5) |
“līgumslēdzējas puses un sadarbīgas puses, kas nav līgumslēdzējas puses” ir nolīguma līgumslēdzējas puses vai sadarbīgas puses, kas nav līgumslēdzējas puses; |
6) |
“saglabāšanas un pārvaldības pasākums” jeb “CMM” ir piemērojams saglabāšanas un pārvaldības pasākums, ko IOTC pieņēmusi, ievērojot nolīguma V panta 2. punkta c) apakšpunktu un IX panta 1. punktu; |
7) |
“pārtikai nederīgas” ir zivis, kuras iestrēgušas riņķvada linuma acīs vai saspiestas riņķvadā, vai kurām ir plēsoņu nodarīti bojājumi, vai kuras ir nobeigušās un sabojājušās linumā, ja zvejas rīka kļūmes dēļ nav bijusi iespējama ne linuma un nozvejas normāla izcelšana, ne dzīvu zivju atbrīvošana, neietverot zivis, ko izmēra, tirgspējas vai sugu sastāva dēļ uzskata par nevēlamām, vai zivis, kas ir sabojājušās vai kontaminētas Savienības zvejas kuģa apkalpes darbības vai bezdarbības rezultātā; |
8) |
“zivju pievilināšanas ierīce” jeb “ZPI” ir pastāvīgs, daļēji pastāvīgs vai pagaidu objekts, struktūra vai ierīce, kas izgatavota no jebkāda mākslīga vai dabiska materiāla un tiek izvietota un/vai lokalizēta, lai pievilinātu un pēc tam nozvejotu mērķsugu tunzivis; |
9) |
“dreifējoša ZPI” jeb “DZPI” ir ZPI, kas nav atsaitē piestiprināta okeāna dibenam; |
10) |
“noenkurota ZPI” jeb “NZPI” ir ZPI, kas ir atsaitē piestiprināta okeāna dibenam; |
11) |
“datu bojas” ir dreifējošas vai noenkurotas peldošas ierīces, ko valstiskas organizācijas vai atzītas zinātniskas organizācijas vai subjekti izvieto, lai elektroniski vāktu un mērītu vidiskos datus, bet neizmanto zvejas darbību vajadzībām; |
12) |
“IOTC pārkraušanas deklarācija” ir dokuments, kas iekļauts 7. pielikumā; |
13) |
“SJO numurs” ir septiņciparu numurs, ko piešķir kuģim Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) pakļautībā; |
14) |
“fraktēšana” ir nolīgums vai līgums, ar kuru zvejas kuģi, kas kuģo ar Puses karogu, uz noteiktu laiku nolīgst citas Puses operators, nemainot kuģa karogu; “fraktētāja Puse” ir Puse, kura ir iedalītās kvotas vai zvejas iespēju turētāja, bet “karoga Puse” ir Puse, kurā fraktētais kuģis reģistrēts; |
15) |
“transportkuģis” ir atbalsta kuģis, kas iesaistījies pārkraušanā citā kuģī un no cita kuģa saņem IOTC sugas; |
16) |
“e–ostas valsts pasākumu lietotne” jeb “e–OVP lietotne” ir tīmeklī balstīta lietotne, kas izveidota un izstrādāta tā, lai veicinātu ar ostas valsts pasākumiem saistītas IOTC rezolūcijas īstenošanu un lai palīdzētu Pusei šajā īstenošanā; |
17) |
“nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja” jeb “NNN zveja” ir zvejas darbības, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. panta 1.–4. punktā. |
II NODAĻA
PĀRVALDĪBA UN SAGLABĀŠANA
1. IEDAĻA
Tropiskās tunzivis
4. pants
Izmešanas aizliegums
1. Uz Savienības kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, patur un no tiem izkrauj visas tropisko tunzivju (lielacu tunzivs (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivs (Katsuwonus pelamis) nozvejas, izņemot gadījumus, kad kuģa kapteinis konstatē, ka:
a) |
zivis ir pārtikai nederīgas vai |
b) |
uzglabāšanas ietilpība nav pietiekama, lai novietotu tropiskās tunzivis un nemērķa sugu zivis, kas nozvejotas reisa pēdējā zvejas rīku ievietošanas reizē. |
2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās zivis drīkst izmest tikai tad, ja kapteinis un apkalpe cenšas tropiskās tunzivis un nemērķa sugu zivis pēc iespējas drīzāk atbrīvot dzīvas, vienlaikus ņemot vērā apkalpes drošību, un pēc izmešanas zveja vairs nenotiek līdz brīdim, kad uz kuģa esošās tropiskās tunzivis un nemērķa sugu zivis ir izkrautas vai pārkrautas citā kuģī.
3. Savienības zvejas kuģa kapteinis šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos izņēmumus reģistrē attiecīgajā zvejas žurnālā, kurā norāda zivju daudzuma aplēses tonnās un sugu sastāvu un attiecīgajā zvejas rīka ievietošanas reizē paturēto zivju daudzuma aplēses tonnās un sugu sastāvu.
4. Šajā pantā nemērķa sugas ir nemērķa tunzivju sugas, kā arī varavīksnes stavrida (Elagatis bipinnulata), lielā korifēna (Coryphaena hippurus), mugurradžu dzimta (Balistidae dzimta), buruzivju un marlīnu dzimta (Xyphiidae un Istiophoridae dzimtas), vahū (Acanthocybium solandri) un barakudu dzimta (Sphyraenidae dzimta).
5. pants
Aizliegums zvejot datu boju tuvumā
1. Savienības zvejas kuģi apgabalā apzināti nezvejo tuvāk par vienu jūras jūdzi no datu bojas vai nemijiedarbojas ar datu boju, konkrēti, neveic šādas darbības:
a) |
bojas apņemšana ar zvejas rīkiem; |
b) |
kuģa, jebkāda zvejas rīka vai kuģa daļas piesiešana vai piestiprināšana pie datu bojas vai tās tauvojuma; vai |
c) |
datu bojas enkurtroses pārraušana. |
2. Atkāpjoties no 1. punkta, Savienības zvejas kuģi drīkst darboties tuvāk par vienu jūras jūdzi no datu bojas ar noteikumu, ka tie darbojas saskaņā ar dalībvalstu zinātniskās pētniecības programmām, kuras paziņotas IOTC, un nemijiedarbojas ar minētajām datu bojām.
3. Attiecīgajā apgabalā datu boju nepaceļ uz Savienības zvejas kuģiem, ja vien par minēto boju atbildīgais īpašnieks nav skaidri atļāvis vai prasījis to darīt.
4. Savienības zvejas kuģi, kas darbojas apgabalā, raugās pēc jūrā pietauvotām datu bojām un veic visus sapratīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu minēto datu boju iepīšanu zvejas rīkā vai jebkāda veida tiešu mijiedarbību ar tām. Ja Savienības zvejas kuģa zvejas rīks iepin datu boju, tas iepinušos zvejas rīku noņem, pēc iespējas mazāk bojājot datu boju.
5. Savienības zvejas kuģi ziņo savām karoga dalībvalstīm par visām datu bojām, par kurām tie konstatējuši, ka tās ir bojātas vai citādi neizmantojamas, un sniedz detalizētu informāciju par novērojumu, bojas atrašanās vietu un jebkādu saskatāmu identifikācijas informāciju uz tās. Šādus ziņojumus un informāciju par to aktīvos ietilpstošo datu boju atrašanās vietu, ko tās izvietojušas visā apgabalā, dalībvalstis nosūta Komisijai saskaņā ar 51. panta 5. punktu.
2. IEDAĻA
Buruzivis un marlīni
6. pants
Buruzivis un marlīni
1. Uz Savienības zvejas kuģiem nepatur, no tiem nepārkrauj citā kuģī un neizkrauj svītrainā marlīna (Tetrapturus audax), melnā marlīna (Istiompax indica), Atlantijas zilā marlīna (Makaira nigricans) vai Klusā okeāna buruzivs (Istiophorus platypterus) īpatņus, kuru garums no apakšžokļa līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks par 60 cm. Ja kuģi nozvejo šādas zivis, tie tās tūlīt atlaiž atpakaļ jūrā, tā, lai maksimāli palielinātu izdzīvotības potenciālu pēc atbrīvošanas, neapdraudot apkalpes drošību.
2. Savienības zvejas kuģi, kas nozvejojuši svītraino marlīnu, melno marlīnu, Atlantijas zilo marlīnu vai Klusā okeāna buruzivi, attiecīgos nozvejas un zvejas piepūles datus reģistrē saskaņā ar 1. pielikumu.
3. Lai nodrošinātu pareizu ziņošanu par svītrainā marlīna, melnā marlīna, Atlantijas zilā marlīna un Klusā okeāna buruzivs nozvejām saskaņā ar 51. panta 1. punktu, dalībvalstis īsteno datu vākšanas programmu.
4. Par to, kas darīts, lai uzraudzītu nozvejas un pārvaldītu zvejniecības svītrainā marlīna, melnā marlīna, Atlantijas zilā marlīna un Klusā okeāna buruzivs ilgtspējīgas izmantošanas un saglabāšanas nolūkā, dalībvalstis ziņo valsts zinātniskajā ziņojumā, ko sniedz saskaņā ar 51. panta 6. punktu.
3. IEDAĻA
Zilā haizivs
7. pants
Zilā haizivs
1. Savienības zvejas kuģu gūtās zilās haizivs (Prionace glauca) nozvejas reģistrē zvejas žurnālā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu.
2. Dalībvalstis īsteno datu vākšanas programmas, lai nodrošinātu pareizu zilās haizivs nozvejas, zvejas piepūles, izmēra un izmetumu datu uzlabotu ziņošanu. Datus par zilās haizivs nozvejām dalībvalstis ziņo saskaņā ar 51. panta 1. punktu.
3. Informāciju par to, kas darīts, lai uzraudzītu zilās haizivs nozvejas, dalībvalstis saskaņā ar 51. panta 5. punktu iekļauj īstenošanas ziņojumā.
4. Dalībvalstis tiek rosinātas veikt tādus zinātniskos pētījumus par zilo haizivi, kas sagādātu informāciju par galvenajām bioloģiskajām, ekoloģiskajām, etoloģiskajām īpašībām, dzīves ciklu, migrāciju, izdzīvotību pēc atbrīvošanas un pamatnostādnes par drošu atbrīvošanu un mazuļu uzturēšanās vietu identificēšanu, kā arī zvejas prakses uzlabošanu. Šādu informāciju iekļauj ziņojumos, kurus Komisijai nosūta saskaņā ar 51. panta 6. punktu.
4. IEDAĻA
Zveja, kurā izmanto gaisa kuģus, ZPI un mākslīgos gaismekļus
8. pants
Aizliegums zivju zvejā izmantot gaisa kuģus
1. Savienības zvejas kuģi, tostarp atbalsta un apgādes kuģi, neizmanto gaisa kuģus vai bezpilota lidaparātus par zvejas palīglīdzekļiem. Par visiem gadījumiem, kad zvejas operācija apgabalā tiek veikta ar gaisa kuģa vai bezpilota lidaparāta palīdzību, tūlīt ziņo karoga dalībvalstij, Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai. Komisija vai tās izraudzīta struktūra par to nekavējoties informē IOTC sekretariātu.
2. Gaisa kuģus un bezpilota lidaparātus drīkst izmantot zinātniskiem, uzraudzības, kontroles un pārraudzības mērķiem.
9. pants
Zivju pievilināšanas ierīces
1. Savienības zvejas kuģi, izmantojot 2. pielikumā izklāstītos konkrētos datu elementus, atsevišķi reģistrē zvejas darbības, kas saistītas ar dreifējošām ZPI un ar noenkurotām ZPI. Dalībvalstis minēto informāciju nosūta Komisijai saskaņā ar 51. pantu.
2. Komisijai nosūta dienas informāciju par visām aktīvajām ZPI, kura satur šādu informāciju: datumu, instrumentālās bojas identifikāciju un norīkoto kuģi un dienas pozīciju, kuru apkopo reizi mēnesī un iesniedz ne agrāk kā 60 dienas un ne vēlāk kā 90 dienas pēc attiecīgās informācijas mēneša apkopojuma. Komisija minēto informāciju nosūta IOTC sekretariātam.
3. Dalībvalstis izstrādā nacionālos pārvaldības plānus par to, kā to kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, izmanto dreifējošas ZPI. Minētie pārvaldības plāni:
a) |
ņem vērā vismaz dokumenta CMM 19/02 II pielikumā izklāstītās pamatnostādnes; |
b) |
satur iniciatīvas vai uzskaites ar mērķi izpētīt un iespēju robežās minimalizēt ZPI pavadošo lielacu un dzeltenspuru tunzivs mazizmēra īpatņu un nemērķa sugu īpatņu nozveju; un |
c) |
satur pamatnostādnes par to, kā iespēju robežās nepieļaut ZPI nozaudēšanu vai pamešanu. |
4. Ne vēlāk kā 75 dienas pirms IOTC gadskārtējās sanāksmes dalībvalstis saskaņā ar 51. panta 5. punktu iesniedz Komisijai ziņojumu par ZPI pārvaldības plānu sasniegumiem, tostarp par sākotnēji iesniegto pārvaldības plānu izskatīšanu un par CMM 19/02 V pielikuma principu piemērošanas izskatīšanu. Komisija minēto informāciju ne vēlāk kā 60 dienas pirms IOTC gadskārtējās sanāksmes nosūta IOTC sekretariātam.
10. pants
Neiepinošas un bionoārdāmas ZPI
1. Savienības zvejas kuģi ZPI izgatavošanā izmanto neiepinošas konstrukcijas un materiālus, nodrošinot, ka ZPI virsūdens daļa nav apklāta vai ir klāta tikai ar tādu materiālu, kurā nav linuma acu. Ja tiek izmantots zemūdens komponents, to izgatavo nevis no tīkla, bet no materiāliem, kuros nav linuma acu, piemēram, no virvēm vai audekla loksnēm.
2. Savienības zvejas kuģi cenšas pāriet uz bionoārdāmu ZPI izmantošanu jebkuros apstākļos, izņemot attiecībā uz instrumentālām bojām izmantotiem materiāliem.
3. Operatori cenšas veikt izmēģinājumus, izmantojot bionoārdāmus materiālus, lai atvieglotu flotes pāreju uz tādām dreifējošām ZPI, kas izgatavotas tikai no bionoārdāma materiāla.
11. pants
Aizliegums zivju pievilināšanai izmantot mākslīgos gaismekļus
1. Savienības zvejas kuģi ārpus teritoriālajiem ūdeņiem ne virs ūdens, ne zem ūdens neizmanto, neuzstāda un nedarbina mākslīgos gaismekļus tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju pievilināšanai.
2. Gaismekļu izmantošana uz dreifējošām ZPI ir aizliegta.
3. Ja Savienības zvejas kuģi apgabalā saskaras ar dreifējošām ZPI, kuras aprīkotas ar mākslīgiem gaismekļiem, tie nekavējoties tās noņem un nogādā atpakaļ ostā.
4. Savienības zvejas kuģi apgabalā neveic zvejas darbības pie vai netālu no jebkāda kuģa vai dreifējošas ZPI, kas aprīkota ar mākslīgiem gaismekļiem, lai pievilinātu tunzivis un tunzivjveidīgo sugu zivis.
5. Šā panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz navigācijas ugunīm un apgaismojumu, kas vajadzīgs, lai sagādātu drošus darba apstākļus.
5. IEDAĻA
Pārkraušana citā kuģī ostā
12. pants
Pārkraušana citā kuģī
Visas IOTC sugu pārkraušanas operācijas notiek ostās, kas apstiprinātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. pantu, vai ostās, ko Puse ir apstiprinājusi un publiskojusi kā šim nolūkam paredzētas un par kurām tā ir paziņojusi IOTC sekretariātam.
13. pants
Citā kuģī pārkraušanas operācijas
1. Citā kuģī pārkraušanas operācijas ostā drīkst veikt tikai saskaņā ar šādu procedūru:
a) |
pirms pārkraušanas citā kuģī Savienības zvejas kuģa kapteinis vismaz 48 stundas iepriekš paziņo ostas valsts iestādēm šādu informāciju:
|
b) |
Savienības zvejas kuģa kapteinis elektroniski reģistrē un nosūta pārkraušanas deklarāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 22. pantu. |
2. Ne vēlāk kā 15 dienas pēc pārkraušanas citā kuģī attiecīgā Savienības zvejas kuģa kapteinis aizpilda IOTC pārkraušanas deklarāciju un nosūta to savai karoga dalībvalstij vienā no IOTC oficiālajām valodām kopā ar IOTC zvejas kuģu reģistrā reģistrēto kuģa numuru. Turklāt Savienības kuģa kapteinis 24 stundu laikā pēc pārkraušanas citā kuģī aizpilda IOTC pārkraušanas deklarāciju vienā no IOTC oficiālajām valodām un nosūta to kompetentajām ostas valsts iestādēm.
14. pants
Citā kuģī pārkrauto nozveju izkraušana, ko veic Savienības transportkuģi
1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, iepriekšējas paziņošanas termiņš ir vismaz 48 stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika.
2. Dalībvalstis, kurās tiek izkrautas citā kuģī pārkrautās nozvejas, veic atbilstošus pasākumus, lai verificētu saņemtās informācijas pareizību, un sadarbojas ar transportkuģa karoga dalībvalsti, ostas valsti, kurā notikusi pārkraušana citā kuģī, un iesaistīto nozvejotāju zvejas kuģu karoga valstīm, lai pārliecinātos par to, vai izkrāvumi atbilst par katru zvejas kuģi ziņotajam nozvejas apjomam. Minēto verificēšanu veic tā, lai transportkuģa darbības traucējumi un neērtības būtu minimālas un netiktu pieļauta zivju kvalitātes pasliktināšanās.
3. Tāda Savienības transportkuģa kapteinis, kas veic izkraušanu trešā valstī, vismaz 48 stundas pirms ieiešanas ostā papildus 1. punktā minētajam iepriekšējam paziņojumam sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar tās trešās valsts tiesību aktiem, kuras ostā kuģis plāno izkraut citā kuģī pārkrautās nozvejas. Turklāt kapteinis nosūta IOTC pārkraušanas deklarāciju vienā no IOTC oficiālajām valodām tās valsts kompetentajām iestādēm, kurā jāizkrauj citā kuģī pārkrautās nozvejas, un neizkrauj tos pirms attiecīgas atļaujas saņemšanas.
4. Ja izkraušana notiek trešā valstī, transportkuģa kapteinis sadarbojas ar ostas valsts iestādēm.
5. Savienības zvejas kuģu karoga dalībvalstis savos ziņojumos, ko sniedz saskaņā ar 51. panta 5. punktu, iekļauj detalizētu informāciju par to kuģu veikto pārkraušanu citā kuģī.
III NODAĻA
DAŽU JŪRAS ORGANISMU SUGU AIZSARDZĪBA
1. iedaļa
Plātņžaunzivis
15. pants
Vispārīgie haizivju saglabāšanas pasākumi
1. Savienības zvejas kuģi veic visus sapratīgos pasākumus IOTC sugu noteicēju un apiešanās paņēmienu piemērošanai.
2. Savienības zvejas kuģi iespēju robežās tūlīt neskartus atbrīvo uz kuģiem esošus nevēlamu haizivju sugu īpatņus, kas nozvejoti dzīvi, izņemot zilās haizivis. Šādas nozvejas, arī to stāvokli atbrīvošanas laikā (nedzīvas vai dzīvas), reģistrē zvejas žurnālā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu.
3. Datus par visām to zvejas kuģu gūtajām haizivju nozvejām, tostarp visus pieejamos vēsturiskos datus, izmesto un atbrīvoto haizivju daudzuma aplēses, stāvokli (nedzīvas vai dzīvas) un izmēru sadalījumu, dalībvalstis Komisijai sniedz saskaņā ar 51. panta 1. punktu.
16. pants
Okeāna baltspuru haizivs
1. Savienības zvejas kuģi nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepārdod un nepiedāvā pārdošanai okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, zinātniskajiem novērotājiem ir atļauts vākt bioloģiskos paraugus no okeāna baltspuru haizivīm, kas iegūtas apgabalā un zvejas rīka pacelšanas laikā ir nedzīvas, ja šie paraugi ir daļa no pētniecības projekta, ko apstiprinājusi IOTC Zinātniskā komiteja vai IOTC Ekosistēmu un piezvejas jautājumu darba grupa.
3. Kad tas iespējams, dalībvalstis un Komisija cenšas veikt pētījumus par apgabalā nozvejotām okeāna baltspuru haizivīm, lai identificētu iespējamos mazuļu uzturēšanās apgabalus.
17. pants
Lapshaizivis
1. Savienības zvejas kuģi nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepārdod un nepiedāvā pārdošanai nevienas Alopiidae dzimtas sugas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, zinātniskajiem novērotājiem ir atļauts vākt bioloģiskos paraugus no lapshaizivīm, kas iegūtas apgabalā un zvejas rīka pacelšanas laikā ir nedzīvas, ja šie paraugi ir daļa no pētniecības projekta, ko apstiprinājusi IOTC Zinātniskā komiteja vai IOTC Ekosistēmu un piezvejas jautājumu darba grupa.
3. Visi atpūtas un sporta zvejnieki lapshaizivis atbrīvo dzīvas. Tās nekādā gadījumā netiek paturētas uz kuģa, pārkrautas citā kuģī, izkrautas, uzglabātas, pārdotas vai piedāvātas pārdošanai. Dalībvalstis nodrošina, ka atpūtas un sporta zvejniekiem, kuru zvejā pastāv lapshaizivju nozvejošanas risks, ir instrumenti, kas piemēroti dzīvu dzīvnieku atbrīvošanai.
4. Dalībvalstis un Komisija cenšas veikt pētījumus par apgabalā nozvejotām lapshaizivīm, lai identificētu iespējamos mazuļu uzturēšanās apgabalus.
18. pants
Mobulīdrajas
1. Savienības zvejas kuģim ir aizliegts tīši ievietot jebkāda tipa zvejas rīku ap mobulīdraju (Mobula ģints sugas), ja dzīvnieks ir ticis pamanīts pirms ievietošanas sākuma.
2. Savienības zvejas kuģi nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepārdod un nepiedāvā pārdošanai mobulīdrajas liemeņa daļas vai visu liemeni.
3. Netīši nozvejotas mobulīdrajas, tiklīdz tās saskatītas zvejas rīkā, uz āķa vai kuģa klāja, Savienības zvejas kuģi, ciktāl praktiski iespējams, dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo veidā, kas katrai notvertajai rajai nodara pēc iespējas mazāku kaitējumu. Tie veic visus sapratīgos pasākumus, lai piemērotu mobulīdrajām noteiktās apiešanās procedūras un vienlaikus ņemtu vērā apkalpes drošību.
4. Neatkarīgi no 3. punkta, ja Savienības kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, zvejas operāciju laikā netīši nozvejo un sasaldē mobulīdraju, tas visu mobulīdraju nodod atbildīgajām valdības iestādēm vai citai kompetentai iestādei vai izmet to izkraušanas vietā. Šādā veidā nodotas mobulīdrajas nedrīkst pārdot vai iemainīt bartera veidā, bet drīkst ziedot vietējai lietošanai pārtikā.
5. Savienības zvejas kuģi izmanto pienācīgus ietekmējuma mazināšanas, noteikšanas, apiešanās un atbrīvošanas paņēmienus un tur uz kuģa visu aprīkojumu, kas vajadzīgs mobulīdraju atbrīvošanai.
19. pants
Vaļhaizivis
1. Savienības zvejas kuģiem apgabalā ir aizliegts tīši ievietot riņķvadu ap vaļhaizivi (Rhincodon typus), ja tā ir tikusi pamanīta pirms ievietošanas sākuma.
2. Ja vaļhaizivs ir netīši apņemta ar zvejas rīku vai iepinusies tajā, Savienības zvejas kuģi:
a) |
veic visus sapratīgos pasākumus, lai panāktu tās drošu atbrīvošanu saskaņā ar pieejamajām IOTC Zinātniskās komitejas paraugprakses pamatnostādnēm par vaļhaizivju drošu atbrīvošanu un apiešanos ar tām, vienlaikus ņemot vērā apkalpes drošību; |
b) |
par starpgadījumu ziņo kuģa karoga dalībvalstij, sniedzot šādu informāciju:
|
2. IEDAĻA
Citas sugas
20. pants
Vaļveidīgie
1. Savienības zvejas kuģiem apgabalā ir aizliegts tīši ievietot riņķvadu ap vaļveidīgo, ja tas ir ticis pamanīts pirms ievietošanas sākuma.
2. Ja vaļveidīgais ir netīši apņemts ar riņķvadu vai nozvejots ar cita tipa zvejas rīkiem, ar kuriem zvejo tunzivis un tunzivjveidīgo sugu zivis, kas saistītas ar vaļveidīgajiem, Savienības zvejas kuģi:
a) |
veic visus sapratīgos pasākumus, lai panāktu tā drošu atbrīvošanu saskaņā ar IOTC Zinātniskās komitejas paraugprakses pamatnostādnēm par vaļveidīgo drošu atbrīvošanu un apiešanos ar tiem, vienlaikus ņemot vērā apkalpes drošību; |
b) |
par starpgadījumu ziņo kuģa karoga dalībvalstij, sniedzot šādu informāciju:
|
3. Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju, arī stāvokli atbrīvošanas brīdī (nedzīvs vai dzīvs), dalībvalstis ziņo, izmantojot zvejas žurnālus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu vai – ja uz kuģa ir novērotājs – izmantojot novērotāju programmas, un nosūta to Komisijai saskaņā ar 51. panta 1. un 5. punktu.
21. pants
Jūras bruņurupuči
1. Savienības zvejas kuģi piemēro šādus ietekmējuma mazināšanas pasākumus:
a) |
uz kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, ir auklas pārgriešanas rīki un āķu izņemšanas rīki, ar kuriem atvieglo pienācīgu apiešanos ar jūras bruņurupučiem (Cheloniidae un Dermochelyidae dzimtu sugas), kas notverti vai iepinušies, un to ātru atbrīvošanu, veicot visus sapratīgos pasākumus, lai panāktu drošu atbrīvošanu un apiešanos saskaņā ar IOTC apiešanās pamatnostādnēm; |
b) |
kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, ciktāl praktiski iespējams:
|
2. Savienības zvejas kuģi, kad vien praktiski iespējams, visus notvertos jūras bruņurupučus, kas ir komatozi vai neaktīvi, pēc iespējas drīzāk paceļ uz kuģa un veicina to atgūšanos, arī palīdz tos atdzīvināt pirms drošas atlaišanas ūdenī.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka Savienības zvejas kuģi izmanto pareizus ietekmējuma mazināšanas, noteikšanas, apiešanās un āķu izņemšanas paņēmienus un uz tiem ir visa veida aprīkojums, kas vajadzīgs, lai atbrīvotu jūras bruņurupučus, veicot visus sapratīgos pasākumus saskaņā ar apiešanās pamatnostādnēm, kas atrodamas IOTC jūras bruņurupuču sugu noteikšanas kartēs, kuras iekļautas 1. punkta a) apakšpunktā minētajās IOTC apiešanās pamatnostādnēs.
4. Dalībvalstis ziņo par to, kā tiek īstenotas Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Pamatnostādnes par jūras bruņurupuču mirstības samazināšanu zvejas operāciju laikā.
5. Dalībvalstis saskaņā ar 51. panta 1. punktu nosūta Komisijai visus datus par to kuģu mijiedarbību ar jūras bruņurupučiem. Minētajos datos norāda zvejas žurnāla izmantojuma vai novērotāju klātbūtnes līmeni un zvejniecībās nejauši nozvejoto jūras bruņurupuču kopējās mirstības aplēses.
6. Savienības zvejas kuģi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantu reģistrē zvejas žurnālā visus starpgadījumus, kuri notikuši zvejas operāciju laikā un kuros iesaistīti jūras bruņurupuči, arī to stāvokli atbrīvošanas brīdī (nedzīvi vai dzīvi). Par šādiem starpgadījumiem tie ziņo savai karoga dalībvalstij un, kad vien iespējams, sniedz informāciju par sugām, notveršanas vietu, apstākļiem, uz kuģa veikto rīcību un atbrīvošanas vietu. Minēto informāciju dalībvalstis nosūta Komisijai saskaņā ar 51. panta 1. punktu.
22.pants
Jūrasputni
1. Lai samazinātu jūrasputnu piezvejas apjomus visos zvejas apgabalos, sezonās un zvejniecībās, Savienības zvejas kuģi izmanto ietekmējuma mazināšanas pasākumus. Apgabalā uz dienvidiem no 25 grādiem dienvidu platuma visi kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, izmanto vismaz divus no trim 4. pielikumā izklāstītajiem ietekmējuma mazināšanas pasākumiem un izpilda minēto pasākumu minimālos standartus. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcija un izvietošana atbilst 5. pielikumā izklāstītajām papildu specifikācijām.
2. Savienības zvejas kuģi reģistrē datus par jūrasputnu nejaušu piezveju sadalījumā pa sugām, it īpaši ar 30. pantā minētās reģionālās novērotāju shēmas starpniecību, un ziņo tos Komisijai saskaņā ar 51. panta 1. punktu. Novērotāji iespēju robežās uzņem Savienības zvejas kuģu notverto jūrasputnu fotoattēlus, ko noteiktās sugas apstiprināšanas nolūkā nosūta valstu jūrasputnu speciālistiem vai IOTC sekretariātam.
3. Dalībvalstis saskaņā ar 51. panta 5. punktu informē Komisiju vai tās izraudzītu struktūru par to, kā tiek īstenota 30. pantā minētā reģionālā novērotāju shēma.
IV NODAĻA
KONTROLES PASĀKUMI
1. IEDAĻA
Vispārīgie nosacījumi
23. pants
Dokumentācija uz Savienības zvejas kuģiem
1. Savienības zvejas kuģi kārto zvejas žurnālu saskaņā ar šo regulu. Zvejas žurnālu oriģinālos ierakstus uz zvejas kuģa glabā vismaz 12 mēnešus.
2. Uz Savienības zvejas kuģiem ir karoga dalībvalsts kompetentās iestādes izdoti derīgi dokumenti, kas ietver:
a) |
licenci vai atļauju zvejot un ar licenci vai atļauju saistītos nosacījumus; |
b) |
kuģa vārdu; |
c) |
ostu, kurā kuģis reģistrēts, un reģistrācijas numuru(-s); |
d) |
starptautisko izsaukuma signālu; |
e) |
īpašnieka(-u) un, attiecīgā gadījumā, fraktētāja vārdu un adresi; |
f) |
lielāko garumu; un |
g) |
dzinēja jaudu, attiecīgi, kilovatos vai zirgspēkos. |
3. To dokumentu derīgumu, kuriem jābūt uz zvejas kuģiem, dalībvalstis verificē regulāri, vismaz reizi gadā.
4. Dalībvalstis pārliecinās par to, vai visus uz kuģa esošos dokumentus un visus tajos izdarītos turpmākos grozījumus ir izdevusi un apstiprinājusi kompetentā iestāde un ka zvejas kuģi ir marķēti tā, lai tos varētu viegli identificēt saskaņā ar vispārpieņemtiem starptautiskiem standartiem, tādiem kā FAO Standarta specifikācijas par zvejas kuģu marķējumu un identifikāciju.
2. IEDAĻA
Kuģu reģistrs
24. pants
Atļauju saņēmušo zvejas kuģu reģistrs
1. IOTC zvejas kuģu reģistrā ir reģistrēti šādi Savienības zvejas kuģi:
a) |
kuģi, kuru lielākais garums ir 24 metri vai vairāk; |
b) |
kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 24 metri, ja tie zvejo ārpus dalībvalsts ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ). |
2. Savienības zvejas kuģiem, kas nav reģistrēti 1. punktā minētajā IOTC reģistrā, nav atļauts apgabalā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut IOTC sugas vai sniegt atbalstu jebkādai zvejas darbībai, vai izvietot DZPI.
Šo punktu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 24 metri un kuri darbojas dalībvalsts EEZ.
3. Dalībvalstis iesniedz Komisijai sarakstu ar 1. punkta prasībām atbilstošiem kuģiem, kam atļauts darboties apgabalā. Minētajā sarakstā ir iekļauta šāda informācija par katru kuģi:
a) |
kuģa vārds(-i) un reģistrācijas numurs(-i); |
b) |
SJO numurs; |
c) |
iepriekšējais(-ie) vārds(-i), ja tāds ir, vai norāde par ziņu nepieejamību; |
d) |
iepriekšējais(-ie) karogs(-i), ja tāds ir, vai norāde par ziņu nepieejamību; |
e) |
detalizēta informācija par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem, ja tāda notikusi, vai norāde par ziņu nepieejamību; |
f) |
starptautiskais radio izsaukuma signāls(-i), ja tāds ir, vai norāde par ziņu nepieejamību; |
g) |
reģistrācijas osta; |
h) |
kuģa(-u) tips, lielākais garums (m) un bruto tilpība (GT); |
i) |
zivju tilpnes(-ņu) kopējā ietilpība kubikmetros; |
j) |
īpašnieka(-u) un operatora(-u) vārds, uzvārds vai nosaukums, adrese; |
k) |
faktiskā(-o) īpašnieka(-u) vārds vai nosaukums, adrese, ja faktiskais īpašnieks ir zināms un nav kuģa īpašnieks/operators, vai norāde par ziņu nepieejamību; |
l) |
kuģi ekspluatējošā uzņēmuma nosaukums, adrese un reģistrācijas numurs (ja ir); |
m) |
izmantotais zvejas rīks; |
n) |
periods(-i), kurā atļauts zvejot un/vai pārkraut citā kuģī; |
o) |
krāsaini kuģa fotoattēli, kuros redzams:
|
p) |
vismaz viens krāsains fotoattēls, kurā skaidri redzams vismaz viens no a) apakšpunktā minētajiem ārējiem marķējumiem. |
4. Visus IOTC reģistrā izdarītos papildinājumus, svītrojumus vai grozījumus dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta IOTC sekretariātam.
5. Vajadzības gadījumā Komisija katra gada gaitā IOTC sekretariātam sniedz atjauninātu informāciju par Savienības zvejas kuģiem, kas reģistrēti 1. punktā minētajā IOTC reģistrā.
25. pants
Informācijas paziņošana
Informāciju, kas dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai saskaņā ar šīs regulas 24. pantu, iesniedz elektroniskā formātā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2403 (16) 39. pantu.
26. pants
Zvejas kuģu atļaujas
1. Atļauju zvejot IOTC sugas dalībvalstis sava karoga zvejas kuģiem izdod saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2403 21. pantu.
2. Dalībvalstis iesniedz Komisijai atjauninātu paraugu, kādā sagatavojama oficiālā atļauja zvejot ārpus valsts jurisdikcijas, un atjaunina parauga informāciju ikreiz, kad tas ir nepieciešamas. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta IOTC sekretariātam. Paraugā ietver šādu informāciju:
a) |
kompetentās iestādes nosaukums; |
b) |
kompetentās iestādes darbinieka vārds un kontaktinformācija; |
c) |
kompetentās iestādes darbinieka paraksts; un |
d) |
kompetentās iestādes oficiālais zīmogs. |
3. Paraugu, kas minēts 2. punktā, izmanto tikai uzraudzības, kontroles un pārraudzības mērķiem. Atšķirība starp paraugu un uz kuģa esošo atļauju nerada pārkāpumu, bet liek kontrolētājai valstij ar attiecīgā kuģa karoga valsts norādīto kompetento iestādi noskaidrot šo jautājumu.
27. pants
Zvejas atļauju izdevēju dalībvalstu pienākumi
1. Dalībvalstis:
a) |
atļauj saviem kuģiem darboties apgabalā tikai tad, ja tie spēj izpildīt IOTC nolīgumā, šajā regulā un CMM noteiktās prasības un pienākumus; |
b) |
veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka to zvejas kuģi ievēro šo regulu un CMM; |
c) |
veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uz to zvejas palīgkuģiem ir derīgi kuģa reģistrācijas sertifikāti un derīgas atļaujas zvejot vai pārkraut citā kuģī; |
d) |
nodrošina, ka to atļauju saņēmušajiem zvejas kuģiem nav NNN zvejas darbību vēstures vai – ja kuģim ir šāda vēsture – jaunais īpašnieks ir sniedzis pietiekamus pierādījumus par to, ka:
|
e) |
ciktāl iespējams saskaņā ar valsts tiesību aktiem, nodrošina, ka to zvejas palīgkuģu īpašnieki un operatori nav iesaistījušies tunzivju zvejas darbībās, ko veic 24. panta 1. punktā minētajā IOTC reģistrā nereģistrēti kuģi, un nav saistīti ar šādām zvejas darbībām; un |
f) |
veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai, ciktāl iespējams saskaņā ar valsts tiesību aktiem, nodrošinātu, ka 24. panta 1. punktā minētajā IOTC reģistrā reģistrēto zvejas palīgkuģu īpašnieki ir karoga dalībvalsts pilsoņi vai tiesību subjekti, tātad vajadzības gadījumā tiem var piemērot jebkādu kontroli vai soda mērus. |
2. Dalībvalstis saskaņā ar 51. panta 5. punktu ziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai par to rīcību un pasākumu izskatīšanas rezultātiem, kuri veikti, ievērojot šā panta 1. punktu.
3. Dalībvalstis, kas saviem atļauju saņēmušajiem zvejas kuģiem izdod licences, katru gadu CMM 05/07 II pielikumā norādītajā formātā un saskaņā ar šīs regulas 51. pantu ziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai par visiem saskaņā ar CMM 05/07 I pielikumu veiktajiem pasākumiem.
28. pants
Pasākumi pret IOTC kuģu reģistrā nereģistrētiem kuģiem
1. Savienības zvejas kuģi, kas 24. panta 1. punktā minētajā IOTC reģistrā nav reģistrēti, apgabalā nezvejo, nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī vai neizkrauj IOTC sugas.
2. Lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti attiecībā uz statistikas dokumentu programmas aptvertajām sugām, dalībvalstis:
a) |
validē statistikas dokumentus tikai tiem Savienības kuģiem, kuri ir reģistrēti IOTC reģistrā; |
b) |
pieprasa, lai statistikas dokumentu programmu aptvertajām sugām, ko Savienības zvejas kuģi nozvejojuši apgabalā, laikā, kad tās tiek importētas Puses teritorijā, līdzi būtu statistikas dokumenti; un |
c) |
laikā, kad tās importē statistikas dokumentu programmu aptvertās sugas, sadarbojas ar minēto sugu nozvejotājkuģu karoga dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka statistikas dokumenti nav viltoti un nesatur nepatiesu informāciju. |
3. Dalībvalstis paziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai visu faktuālo informāciju, kas liecina par pamatotu iemeslu aizdomām, ka IOTC reģistrā nereģistrēti kuģi apgabalā ir iesaistījušies IOTC sugu zvejošanā vai pārkraušanā citā kuģī. Komisija vai tās izraudzīta struktūra minēto informāciju tūlīt paziņo IOTC sekretariātam.
29. pants
Reģistrs ar aktīviem kuģiem, kuri zvejo tunzivis un zobenzivi
1. Dalībvalstis, kuru kuģi apgabalā zvejo tunzivis un zobenzivi, katru gadu līdz 1. februārim, izmantojot atbilstošo IOTC ziņojuma paraugu, iesniedz Komisijai sarakstu ar zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogu un iepriekšējā gadā ir aktīvi darbojušies apgabalā, un:
a) |
kuru lielākais garums ir 24 metri vai vairāk; vai |
b) |
ja kuģu lielākais garums ir īsāks par 24 metriem – darbojās ūdeņos ārpus to dalībvalsts EEZ. |
2. Dalībvalstis, kuru kuģi apgabalā zvejo dzeltenspuru tunzivis, katru gadu līdz 1. februārim, izmantojot atbilstošo IOTC ziņojuma paraugu, iesniedz Komisijai sarakstu ar visiem zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogu un iepriekšējā gadā apgabalā ir zvejojuši dzeltenspuru tunzivis.
3. Komisija katru gadu līdz 15. februārim pārsūta 1. un 2. punktā minēto informāciju IOTC sekretariātam.
4. Šā panta 1. punktā minētajā kuģu sarakstā iekļauj šādu informāciju par katru kuģi:
a) |
IOTC numurs; |
b) |
vārds un reģistrācijas numurs; |
c) |
SJO numurs, ja zināms; |
d) |
iepriekšējais karogs (ja ir); |
e) |
starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir); |
f) |
kuģa tips, garums un bruto tilpība (GT); |
g) |
īpašnieka, fraktētāja vai operatora vārds vai nosaukums, adrese (attiecīgā gadījumā); |
h) |
galvenās mērķsugas; un |
i) |
atļaujas termiņš. |
3. IEDAĻA
Reģionālā novērotāju shēma
30. pants
Reģionālā novērotāju shēma
1. Lai uzlabotu zinātnisko datu vākšanu, Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir 24 m un vairāk, un tie Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 24 m un kuri zvejo ārpus dalībvalsts EEZ, nodrošina, ka laikā, kamēr tie zvejo apgabalā, uz tiem ir reģionālajā novērotāju shēmā apstiprināti novērotāji, kuru klātbūtne aptver vismaz 5 % no katra tipa zvejas rīku operāciju vai ievietošanas reižu skaita.
2. Ja uz kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, atrodas novērotājs, kā norādīts šā panta 1. punktā, minētais novērotājs arī uzrauga nozvejas izkraušanas laikā, lai noteiktu lielacu tunzivs nozveju sastāvu.
3. Šā panta 2. punktu nepiemēro dalībvalstīm, kurās jau ir paraugošanas shēma, kuras aptvērums atbilst šā panta 1. punktā noteiktajām prasībām.
31. pants
Novērotāju pienākumi
1. Novērotāji, kas atrodas uz Savienības zvejas kuģiem:
a) |
reģistrē un ziņo kuģu zvejas darbības, un verificē kuģa pozīcijas; |
b) |
iespēju robežās novēro un aplēš nozvejas, lai noteiktu nozvejas sastāvu un uzraudzītu izmetumus, piezvejas un izmēra sadalījumu; |
c) |
reģistrē kapteiņa izmantoto zvejas rīku tipu, linuma acs izmēru un piestiprinājumus; |
d) |
vāc informāciju, kas dod iespēju pārbaudīt zvejas žurnālā reģistrētos ierakstus (sugu sastāvs un daudzumi, dzīvsvars un apstrādātu zivju svars un atrašanās vieta, ja šāda informācija pieejama); un |
e) |
veic zinātnisko darbu pēc IOTC Zinātniskās komitejas pieprasījuma. |
2. Novērotājs 30 dienu laikā pēc katra reisa beigām iesniedz ziņojumu karoga dalībvalstij. Ziņojumu iesniedz sadalījumā pa apgabaliem, kuru izmērs ir 1 ģeogrāfiskā platuma grāds reiz 1 ģeogrāfiskā garuma grāds. Dalībvalstis katru ziņojumu nosūta Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai 140 dienu laikā pēc tā saņemšanas un nodrošina, ka ziņojumi no novērotāja, kas norīkots darbā ar āķu jedām zvejojošu kuģu flotē, tiek sūtīti regulāri visu gadu. Komisija vai tās izraudzīta struktūra ziņojumus pārsūta IOTC sekretariātam 10 dienu laikā pēc to saņemšanas.
32. pants
Paraugu ņēmēji
1. Paraugu ņēmēji uzrauga Savienības nerūpnieciskās zvejas kuģu izkrāvumu skaitu izkraušanas vietā. Kas attiecas uz nerūpnieciskās zvejas kuģiem, paraugu ņēmēju klātbūtnei būtu jāaptver vismaz 5 % no šādu kuģu zvejas reisu kopskaita vai no aktīvo zvejas kuģu kopskaita.
2. Paraugu ņēmēji zvejas kuģu izkraušanas laikā vāc informāciju uz sauszemes. Paraugu ņemšanas programmas var izmantot, lai noteiktu nozvejas un uz kuģa paturētās piezvejas daudzumu un vāktu atpakaļnodotās iezīmējuma zīmes.
3. Paraugu ņēmēji uzrauga nozvejas izkraušanas vietā, lai aplēstu nozvejas izmērsadalījumu atkarībā no kuģa tipa, zvejas rīka un sugas, vai veic zinātnisko darbu pēc IOTC Zinātniskās komitejas pieprasījuma.
33. pants
Dalībvalstu pienākumi
1. Dalībvalstis pieņem darbā kvalificētus novērotājus, ko norīko uz sava karoga kuģiem.
2. Dalībvalstis:
a) |
veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka novērotāji savus pienākumus var veikt kompetentā un drošā veidā; |
b) |
nodrošina, ka novērotāji starp norīkojumiem maina kuģus; |
c) |
gādā par to, lai novērotājam uz kuģa, uz kura tas norīkots, visā atrašanās laikā tiek nodrošināta piemērota pārtika un izmitināšana, kas, ja iespējams, ir tāda paša līmeņa kā uz kuģa esošajiem kuģa virsniekiem; |
d) |
nodrošina, ka kuģa kapteinis sadarbojas ar novērotājiem, lai tie varētu droši pildīt savus pienākumus, tostarp pēc pieprasījuma dod piekļuvi paturētajai nozvejai un nozvejai, ko paredzēts izmest; un |
e) |
sedz novērotāju shēmas izmaksas. |
3. Uzraudzīto kuģu skaitu un panākto klātbūtni sadalījumā pa zvejas rīkiem dalībvalstis ziņo Komisijai saskaņā ar 51. panta 6. punktu.
4. IEDAĻA
Uzraudzība un pārraudzība
34. pants
Kuģu satelītnovērošanas sistēma ( VMS)
1. Ne vēlāk kā divas darbdienas pēc tam, kad ir atklāta vai paziņota uz Savienības zvejas kuģa esošas kuģu satelītnovērošanas ierīces tehniska kļūme vai nedarbošanās, dalībvalstis nosūta kuģa ģeogrāfisko pozīciju IOTC sekretariātam vai nodrošina, ka šīs pozīcijas IOTC sekretariātam nosūta kuģa kapteinis vai īpašnieks, vai viņu pārstāvis.
2. Ja dalībvalstij rodas aizdomas, ka viena vai vairākas kuģu satelītnovērošanas ierīces, kas atrodas uz citas karoga dalībvalsts vai citas Puses kuģa, neatbilst vajadzīgajiem ekspluatācijas nosacījumiem vai ir notikusi iejaukšanās to darbībā, tā par to tūlīt paziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai. Komisija vai tās izraudzīta struktūra pēc tam šo paziņojumu pārsūta IOTC sekretāram un kuģa karoga valstij.
35. pants
Fraktēšana
1. Fraktēšanai piemēro šādus nosacījumus:
a) |
karoga Puse ir rakstiski piekritusi fraktēšanas nolīgumam; |
b) |
fraktēšanas nolīguma satvarā veikto zvejas operāciju ilgums nevienā kalendārajā gadā nepārsniedz 12 mēnešus; |
c) |
fraktējamos zvejas kuģus reģistrē atbildīgā Puse, kas skaidri piekrīt ievērot CMM un panākt, ka tās kuģi tos izpilda; visas karoga Puses faktiski pilda savu pienākumu kontrolēt savus zvejas kuģus, lai panāktu to atbilstību CMM; |
d) |
fraktējamie zvejas kuģi ir reģistrēti 24. pantā minētajā IOTC reģistrā un tiem ir atļauts darboties apgabalā; |
e) |
ja fraktētāja Puse ir atļāvusi fraktētajam kuģim darboties atklātā jūrā, karoga Puses pienākums ir kontrolēt atklātās jūras zveju, ko veic, ievērojot fraktēšanas līgumu; |
f) |
fraktētie kuģi ziņo fraktētājai Pusei, karoga Pusei un IOTC sekretariātam VMS datus un nozvejas datus, kā paredzēts 6. pielikumā izklāstītajā Fraktēšanas paziņošanas shēmā; |
g) |
visas nozvejas, arī piezvejas un izmetumus, kas gūti, ievērojot fraktēšanas nolīgumu, ieskaita fraktētājas Puses kvotās vai zvejas iespējās; novērotāju klātbūtni uz šādiem fraktētiem kuģiem ieskaita klātbūtnes rādītājā, kurš jāpanāk, kamēr notiek fraktētājas Puses zvejas darbības, ko veic saskaņā ar fraktēšanas nolīgumu; |
h) |
fraktētāja Puse ziņo IOTC visas nozvejas, arī piezvejas un izmetumus, un citu IOTC pieprasīto informāciju; |
i) |
fraktētie kuģi ir pienācīgi aprīkoti ar VMS, un zvejas rīki ir marķēti rezultatīvas zvejniecības pārvaldības vajadzībām; |
j) |
novērotāju klātbūtne aptver vismaz 5 % zvejas piepūles; |
k) |
fraktētajiem kuģiem ir fraktētājas Puses izdota zvejas licence, un tie nav iekļauti IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā, citu reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) vai Savienības NNN zvejas kuģu sarakstā; |
l) |
fraktētajiem kuģiem nav atļauts izmantot karoga Puses kvotu, un fraktētajiem kuģiem nekādā gadījumā nav atļauts vienlaikus zvejot saskaņā ar vairākiem fraktēšanas nolīgumiem; |
m) |
lai nodrošinātu, ka fraktēto kuģu darbības nav pretrunā CMM, izkraušana notiek Puses ostās vai Puses tiešā pārraudzībā. |
36. pants
Fraktēšanas paziņošanas shēma
1. Fraktētāja dalībvalsts nekavējoties 15 dienu laikā un ne vēlāk kā 72 stundas pirms fraktēšanas nolīguma satvarā veikto zvejas darbību sākuma Komisijai paziņo ikvienu kuģi, kas saskaņā ar šo pantu identificējams kā fraktēts, un par katru fraktēto kuģi elektroniski un sniedz šādu informāciju:
a) |
fraktētā kuģa vārds (oriģinālajā reģistrācijas valodā un latīņu alfabēta burtiem), reģistrācijas numurs un SJO numurs; |
b) |
kuģa faktiskā īpašnieka vārds vai nosaukums, kontaktadrese; |
c) |
kuģa apraksts, kurā norādīts kuģa lielākais garums, kuģa tips un saskaņā ar fraktēšanas nolīgumu izmantojamās zvejas metodes(-žu) veids; |
d) |
fraktēšanas nolīguma kopija un visas zvejas atļaujas vai licences, ko tā izdevusi kuģim, kā arī kuģim iedalītās kvotas vai zvejas iespējas, un fraktēšanas līguma termiņš; |
e) |
tās piekrišana fraktēšanas nolīgumam; un |
f) |
pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu fraktēšanas nolīgumā iekļautos noteikumus. |
2. Karoga dalībvalsts nekavējoties 17 dienu laikā un ne vēlāk kā 96 stundas pirms fraktēšanas nolīguma satvarā veikto zvejas darbību sākuma Komisijai paziņo par ikvienu kuģi, kas saskaņā ar šo pantu identificējams kā fraktēts, un par katru fraktēto kuģi elektroniski sniedz 1. punktā minēto informāciju.
3. Pēc 1. vai 2. punktā minētās informācijas saņemšanas no dalībvalstīm Komisija pārsūta IOTC sekretariātam šādu informāciju:
a) |
tās piekrišana fraktēšanas nolīgumam; |
b) |
pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu fraktēšanas nolīgumā iekļautos noteikumus; un |
c) |
tās piekrišana ievērot CMM. |
4. Šā panta 1. un 2. punktā minētās dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par fraktēšanas nolīguma satvarā veikto zvejas operāciju sākšanu, apturēšanu, atsākšanu un izbeigšanu.
5. Dalībvalstis, kas fraktē zvejas kuģus, katru gadu līdz 10. februārim sniedz Komisijai sīkas ziņas par iepriekšējā kalendārajā gadā noslēgtajiem fraktēšanas nolīgumiem, tostarp informāciju par fraktēto kuģu gūtajām nozvejām un īstenoto zvejas piepūli, kā arī par novērotāju klātbūtnes līmeni, kāds panākts uz fraktētajiem kuģiem saskaņā ar 35. panta 1. punkta j) apakšpunktu. Komisija minēto informāciju katru gadu līdz 28. februārim pārsūta IOTC sekretariātam.
37. pants
Kuģi bez valstspiederības
Ja dalībvalsts kuģis vai gaisa kuģis pamana zvejas kuģus, par kuriem radušās vai apstiprinājušās aizdomas, ka tie, būdami bez valstspiederības, varētu zvejot apgabala atklātās jūras ūdeņos, minētā dalībvalsts par kuģa pamanīšanu ziņo Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai. Komisija vai tās izraudzīta struktūra pēc tam šo informāciju tūlīt pārsūta IOTC sekretāram.
38. pants
Zvejas kuģi ar izdevīguma karogu
Attiecībā uz lielizmēra kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo tunzivis un kuģo ar izdevīguma karogu (FOC), dalībvalstis:
a) |
atsaka izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī tādiem kuģiem ar izdevīguma karogu, kuri iesaistījušies zvejas darbībās, kas mazina šajā regulā noteikto pasākumu vai IOTC pieņemto pasākumu iedarbīgumu; |
b) |
veic visu iespējamo, lai mudinātu savus importētājus, pārvadātājus un citus attiecīgos operatorus atturēties no darījumiem, kas saistīti ar tunzivīm un tunzivjveidīgo sugu zivīm, kuras nozvejojuši kuģi, kas zvejas darbības veic ar izdevīguma karogu, un no šādu zivju pārkraušanas citā kuģī; |
c) |
savā valstī informē plašu sabiedrību par zvejas darbībām, ko veic lielizmēra kuģi, kas zem FOC zvejo tunzivis ar āķu jedām, tādējādi mazinot IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, un mudina plašu sabiedrību neiegādāties šādu kuģu nozvejotas zivis; |
d) |
mudina ražotājus un citus attiecīgos uzņēmējus nepieļaut, ka to kuģi un aprīkojums vai ierīces tiek izmantotas zvejas operācijās ar āķu jedām, ko veic kuģi ar izdevīguma karogu; un |
e) |
uzrauga zvejas kuģus ar izdevīguma karogu, un apmainās ar informāciju par to darbībām, tostarp par paraugošanas darbībām, ko ostā veic IOTC sekretariāts. |
V NODAĻA
NOZVEJAS DATI
39. pants
Nozvejas un zvejas piepūles datu reģistrēšana
1. Savienības zvejas kuģi kārto elektronisku zvejas žurnālu, kurā reģistrē datus, kas ietver vismaz 1. pielikumā norādīto informāciju un datus.
2. Zvejas žurnālu aizpilda zvejas kuģa kapteinis, kas to iesniedz karoga dalībvalstij, kā arī piekrastes valstij, kuras EEZ Savienības zvejas kuģis zvejojis. Piekrastes valstij iesniedz tikai to zvejas žurnāla daļu, kas attiecas uz piekrastes valsts EEZ īstenoto darbību.
3. Visus datus par katru attiecīgo gadu dalībvalstis Komisijai ziņo agregētā veidā savos gada ziņojumos saskaņā ar 51. panta 1. punktu.
40. pants
Lielacu tunzivs nozvejas sertifikāts
1. Visām lielacu tunzivīm, ko importē dalībvalsts teritorijā, dod līdzi IOTC lielacu tunzivs statistikas dokumentu, kas paredzēts 8. pielikumā, vai IOTC lielacu tunzivs reeksporta sertifikātu, kas atbilst 9. pielikuma prasībām.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, šī statistikas prasība neattiecas uz lielacu tunzivīm, kuras nozvejojuši ar riņķvadu zvejojoši kuģi vai ar makšķerrīkiem (ēsmu) zvejojoši kuģi un kuras paredzētas galvenokārt konservu rūpnīcām, kas atrodas apgabalā.
3. Šā panta 1. punktā minētos dokumentus validē CMM 03/03 IV pielikumā noteiktajā formātā un saskaņā ar šādiem noteikumiem:
a) |
IOTC lielacu tunzivs statistikas dokumentu validē tā kuģa karoga dalībvalsts, kas tunzivis nozvejojis, vai – ja kuģis darbojas saskaņā ar fraktēšanas līgumu – valsts, kas tunzivis eksportējusi; |
b) |
IOTC lielacu tunzivs reeksporta sertifikātu validē valsts, kura tunzivis reeksportējusi; |
c) |
statistikas dokumentus par lielacu tunzivīm, ko nozvejojuši Savienības kuģi, drīkst validēt dalībvalsts, kurā produkti izkrauti, ja atbilstošie lielacu tunzivju daudzumi ārpus Savienības teritorijas tiek eksportēti no izkraušanas dalībvalstu teritorijas. |
4. Katru gadu līdz 15. martam – par laikposmu no iepriekšējā gada 1. jūlija līdz 31. decembrim – un katru gadu līdz 15. septembrim – par laikposmu no kārtējā gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam – dalībvalstis, kas importē lielacu tunzivis, ziņo Komisijai saskaņā ar lielacu tunzivs statistikas dokumentu programmu savāktos datus CMM 03/03 III pielikumā norādītajā formātā. Komisija informāciju pārbauda un nosūta IOTC sekretariātam attiecīgi līdz 1. aprīlim un 1. oktobrim.
5. Dalībvalstis, kas eksportē lielacu tunzivis, pēc šā panta 4. punktā minēto importa datu saņemšanas pārbauda eksporta datus un reizi gadā ziņo Komisijai par rezultātiem saskaņā ar 51. panta 5. punktu.
VI NODAĻA
OSTAS VALSTS PASĀKUMI, INSPEKCIJA, IZPILDES PANĀKŠANA UN NNN ZVEJA
1. IEDAĻA
Ostas valsts pasākumi
41. pants
Kontaktpunkti un apstiprinātās ostas
1. Dalībvalsts, kas vēlas trešās valsts zvejas kuģiem, uz kuriem ir apgabalā nozvejotas IOTC sugu zivis vai no IOTC sugu zivīm iegūti zvejas produkti, kas iepriekš nav izkrauti vai pārkrauti citā kuģī, dot piekļuvi savām ostām:
a) |
apstiprina ostu, kurā trešo valstu zvejas kuģi drīkst lūgt ienākšanas atļauju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. pantam; |
b) |
apstiprina kontaktpunktu, kuram jāsaņem iepriekšējs paziņojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. pantam; |
c) |
apstiprina kontaktpunktu, kuram jāsaņem inspekcijas ziņojumi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktam. |
2. Visas izmaiņas apstiprināto kontaktpunktu un apstiprināto ostu sarakstā dalībvalstis Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai nosūta vismaz 30 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija vai tās izraudzīta struktūra minēto informāciju pārsūta IOTC sekretariātam vismaz 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā.
42. pants
Iepriekšējs paziņojums
1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. panta 1. punkta, iepriekšējas paziņošanas termiņš ir vismaz 24 stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika vai tūlīt pēc zvejas operāciju beigām, ja osta atrodas mazāk nekā 24 stundu brauciena attālumā.
2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. panta 1. punkta, ja uz trešās valsts zvejas kuģa ir IOTC zvejas produkti, informācija, ko sniedz minēto trešo valstu zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji, ir šīs regulas 10. pielikumā prasītā informācija, kam pievienots nozvejas sertifikāts, kurš validēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 III nodaļu.
3. Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. pantā minēto iepriekšējo paziņojumu un šā panta 2. punktā prasīto informāciju drīkst nosūtīt elektroniski, izmantojot e-OVP lietotni.
4. Ostas dalībvalstis drīkst pieprasīt jebkādu papildu informāciju, kas vajadzīga, lai noskaidrotu, vai 1. punktā minētie zvejas kuģi ir iesaistījušies NNN zvejā vai ar to saistītās darbībās.
43. pants
Atļauja ienākt, izkraut un pārkraut citā kuģī ostās
1. Saņēmusi relevanto informāciju atbilstīgi 42. pantam, ostas dalībvalsts lemj, vai atļaut vai liegt trešās valsts zvejas kuģim ienākt tās ostās un izmantot tās. Ja trešās valsts zvejas kuģim ienākšana tikusi atteikta, ostas dalībvalsts par to informē kuģa karoga valsti un Komisiju vai tās izraudzītu struktūru. Komisija vai tās izraudzīta struktūra pēc tam nekavējoties pārsūta šo informāciju IOTC sekretāram. Ostas dalībvalstis liedz ienākšanu zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā, jebkuras citas RZPO vai Savienības NNN kuģu sarakstā.
2. Ja iepriekšējs paziņojums ir saņemts ar e-OVP lietotnes starpniecību, ostas dalībvalsts savu lēmumu atļaut vai liegt ieiešanu ostā paziņo, izmantojot to pašu lietotni.
3. Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 8. panta 1. punktu, tiek prasīta IOTC pārkraušanas deklarācija, un to jāiesniedz vismaz 48 stundas pirms plānotā izkraušanas laika. Lai pārliecinātos, vai izkrāvumi atbilst par katru nozvejotāju zvejas kuģi paziņotajam nozvejas apjomam, dalībvalstis, kurās jāizkrauj citā kuģī pārkrautās nozvejas, veic atbilstošus pasākumus nolūkā verificēt saņemtās informācijas pareizību un sadarbojas ar transportkuģa karoga dalībvalsti, ikvienu ostas valsti, kas bijusi iesaistīta pārkrāvumos, kuri jāizkrauj, un iesaistīto nozvejotāju zvejas kuģu karoga valstīm. Minēto verificēšanu veic tā, lai transportkuģa darbības traucējumi un neērtības būtu minimālas un netiktu pieļauta zivju kvalitātes pasliktināšanās.
4. Ja no nozvejotāja zvejas kuģa atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1005/2008 8. panta 1. punktam tiek saņemta izkraušanas vai pārkraušanas deklarācija, ostas dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus nolūkā verificēt saņemtās informācijas pareizību un, lai pārliecinātos, vai izkrāvumi un/vai pārkrāvumi atbilst par katru nozvejotāju zvejas kuģi paziņotajam nozvejas apjomam, sadarbojas ar karoga Pusi.
5. Katra ostas dalībvalsts katru gadu līdz 15. jūnijam iesniedz Komisijai sarakstu ar zvejas kuģiem, kuri nav attiecīgās ostas dalībvalsts karoga kuģi un kuri iepriekšējā kalendārajā gadā tās ostās ir izkrāvuši apgabalā nozvejotas tunzivis un tunzivjveidīgo sugu zivis. Minēto informāciju iekļauj atbilstošajā IOTC ziņojuma paraugā, un tajā detalizēti norāda nozvejas sastāvu izkrauto sugu un svara izteiksmē. Komisija pārbauda šādus ziņojumus un katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta tos IOTC sekretariātam.
2. IEDAĻA
Inspekcija
44. pants
Ostā veikta inspekcija
1. Katru gadu katra ostas dalībvalsts savās apstiprinātajās ostās inspicē vismaz 5 % no visām izkraušanām vai pārkraušanām citā kuģī, kuras saistītas ar IOTC sugām un kuras veikuši zvejas kuģi, kuri nav attiecīgās ostas dalībvalsts karoga kuģi.
2. Inspekcijas ietver visas izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas uzraudzību un iekļauj kontrolpārbaudes, kurās iepriekšējā paziņojumā norādītos daudzumus pa sugām salīdzina ar faktiski izkrautajiem vai citā kuģī pārkrautajiem daudzumiem pa sugām. Kad izkraušana vai pārkraušana citā kuģī ir pabeigta, inspektors verificē un pieraksta uz kuģa atlikušo zivju daudzumus pa sugām.
45. pants
Inspekcijas procedūra
1. Šo pantu piemēro papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 10. panta noteikumiem par inspekcijas procedūru.
2. Ostas dalībvalstu inspektori ir pienācīgi kvalificēti, attiecīgajam nolūkam pilnvaroti inspektori, un tiem ir līdzi derīgs personu apliecinošs dokuments, ko tie uzrāda inspicējamā kuģa kapteinim.
3. Ostas dalībvalstis nodrošina to, ka to inspektori veic vismaz CMM 16/11 II pielikumā noteiktos uzdevumus. Kad ostas dalībvalstis veic inspekcijas savās ostās, tās pieprasa kuģa kapteinim sniegt inspektoriem visu vajadzīgo palīdzību un informāciju un uzrādīt relevantos materiālus un dokumentus, kas varētu būt vajadzīgi, vai to apliecinātas kopijas.
4. Rakstiskajā ziņojumā par katras inspekcijas rezultātiem katra ostas dalībvalsts iekļauj vismaz CMM 16/11 III pielikumā norādīto informāciju. Trīs darbdienu laikā pēc inspekcijas pabeigšanas ostas dalībvalsts nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju un pēc pieprasījuma tā oriģināleksemplāru vai apliecinātu kopiju inspicētā kuģa kapteinim, karoga valstij, Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai. Komisija vai tās izraudzīta struktūra pārsūta ziņojumu IOTC sekretāram.
5. Katra ostas dalībvalsts katru gadu līdz 15. jūnijam iesniedz Komisijai sarakstu ar zvejas kuģiem, kuri nav attiecīgās ostas dalībvalsts karoga kuģi un kuri iepriekšējā kalendārajā gadā tās ostās ir izkrāvuši IOTC apgabalā nozvejotas tunzivis un tunzivjveidīgo sugu zivis. Minētajā informācijā detalizēti norāda nozvejas sastāvu izkrauto sugu un svara izteiksmē. Komisija minēto informāciju katru gadu līdz 1. jūlijam pārsūta IOTC sekretariātam.
3. IEDAĻA
Izpildes panākšana
46. pants
Procedūra gadījumā, kad ostā veiktās inspekcijās atklāti pierādījumi par IOTC pasākumu pārkāpumiem
1. Ja inspekcijas laikā ievāktā informācija satur pierādījumus, ka zvejas kuģis ir pārkāpis IOTC pasākumus, papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. pantam piemēro šo pantu.
2. Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes pēc iespējas drīzāk un jebkurā gadījumā trīs darbdienu laikā pārsūta Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai inspekcijas ziņojuma kopiju. Komisija vai tās izraudzīta struktūra minēto ziņojumu nekavējoties nosūta IOTC sekretariātam un karoga Puses kontaktpunktam.
3. Par pārkāpumu gadījumā veikto rīcību ostas dalībvalstis tūlīt paziņo karoga Puses kompetentajai iestādei un Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai. Komisija vai tās izraudzīta struktūra pārsūta minēto informāciju IOTC sekretāram.
47. pants
Dalībvalstu paziņotie iespējamie pārkāpumi
1. Dalībvalstis, izmantojot CMM 18/03 I pielikumā iekļauto ziņošanas veidlapu, vismaz 80 dienas pirms IOTC gadskārtējās sanāksmes sniedz Komisijai visu dokumentēto informāciju, kas norāda uz jebkāda zvejas kuģa iespējamu neatbilstību IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem apgabalā pēdējo divu gadu laikā. Komisija pārbauda minēto informāciju un attiecīgā gadījumā vismaz 70 dienas pirms atbilstības komitejas sanāksmes pārsūta to IOTC sekretariātam.
2. Šā panta 1. punktā minētajai dokumentētajai informācijai pievieno informāciju par katra sarakstā iekļautā kuģa NNN zvejas darbībām, kas ietver šādus elementus:
a) |
ziņojumi par iespējamām NNN zvejas darbībām, kas saistītas ar spēkā esošajiem CMM; |
b) |
tirdzniecības informācija, kas iegūta, pamatojoties uz attiecīgo tirdzniecības statistiku, piemēram, no statistikas dokumentiem un citiem verificējamiem valsts vai starptautiskiem statistikas datiem; |
c) |
informācija, kas iegūta no citiem avotiem vai savākta zvejas vietās, piemēram:
|
48. pants
Iespējamie pārkāpumi, par ko ziņo Puse un IOTC sekretariāts
1. Ja Komisija no Puses vai IOTC sekretariāta saņem jebkādu informāciju, kas norāda uz Savienības zvejas kuģa iespējamām NNN zvejas darbībām, tā minēto informāciju nekavējoties nosūta attiecīgajai dalībvalstij.
2. Attiecīgā dalībvalsts vismaz 45 dienas pirms IOTC gadskārtējās sanāksmes paziņo Komisijai konstatējumus, kas izdarīti izmeklēšanā, kura veikta sakarā ar iespējamu neatbilstību, ko varētu būt pieļāvuši tās karoga zvejas kuģi, un to, kas darīts, lai bažas par neatbilstību novērstu. Komisija minēto informāciju pārsūta IOTC vismaz 15 dienas pirms gadskārtējās sanāksmes.
49. pants
IOTC NNN zvejas kuģu saraksta projekts
1. Ja Komisija no IOTC sekretariāta saņem oficiālu paziņojumu par Savienības zvejas kuģa iekļaušanu IOTC NNN zvejas kuģu saraksta projektā, tā minēto paziņojumu, tostarp apliecinošos pierādījumus un jebkādu citu dokumentētu informāciju, ko sniedzis IOTC sekretariāts, nosūta attiecīgajai karoga dalībvalstij.
2. Attiecīgā dalībvalsts sniedz komentārus ne vēlāk kā 30 dienas pirms IOTC Atbilstības komitejas gadskārtējās sanāksmes. Komisija minēto informāciju pārbauda un pārsūta IOTC sekretariātam vismaz 15 dienas pirms Atbilstības komitejas gadskārtējās sanāksmes.
3. Tiklīdz attiecīgās karoga dalībvalsts iestādes ir saņēmušas Komisijas paziņojumu, tās:
a) |
paziņo zvejas kuģa īpašniekam un operatoriem par tā iekļaušanu IOTC NNN zvejas kuģu saraksta projektā un par iespējamām sekām, kas var rasties, ja minētā iekļaušana IOTC pieņemtajā NNN zvejas kuģu sarakstā tiktu apstiprināta; un |
b) |
cieši uzrauga IOTC NNN zvejas kuģu saraksta projektā iekļautos kuģus, lai noteiktu to darbības un konstatētu minēto kuģu vārda, karoga vai reģistrētā īpašnieka iespējamu maiņu. |
50. pants
Provizoriskais IOTC NNN zvejas kuģu saraksts
1. Lai nepieļautu, ka Savienības zvejas kuģis, kas iekļauts IOTC NNN zvejas kuģu saraksta projektā, kā minēts 49. pantā, tiek iekļauts provizoriskajā IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā, karoga dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju, kurā apliecina, ka:
a) |
kuģis visos attiecīgajos laikos ir izpildījis atļaujas nosacījumus un:
|
b) |
reaģējot uz attiecīgajām NNN zvejas darbībām, ir piemēroti faktiski soda mēri, tostarp kriminālvajāšana un atbilstoša barguma sankcijas, kas iedarbīgi nodrošina atbilstību un attur no turpmākiem pārkāpumiem. |
2. Komisija 1. punktā minēto informāciju nekavējoties pārbauda un nosūta IOTC sekretariātam.
VII NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
51. pants
Ziņošana par datiem
1. Dalībvalstis, izmantojot CMM 18/07 II pielikumā iekļauto tabulu, katru gadu ne vēlāk kā 15. jūnijā iesniedz Komisijai informāciju par iepriekšējo kalendāro gadu, kas attiecas uz šādiem elementiem:
a) |
kopējās nozvejas aplēses sadalījumā pa sugām un zvejas rīkiem, ja iespējams, pa ceturkšņiem; kad vien iespējams, atsevišķi norāda paturētās nozvejas dzīvsvara izteiksmē un izmetumus dzīvsvara vai skaita izteiksmē attiecībā uz visām IOTC pilnvarojuma aptvertajām sugām, kā arī visbiežāk nozvejotajām plātņžaunzivju sugām saskaņā ar reģistrētajiem nozveju un starpgadījumu datiem; |
b) |
kopējās nozvejas dati, kas attiecas uz vaļveidīgajiem, jūras bruņurupučiem un jūrasputniem, uz ko norādīts, attiecīgi, 20., 21. un 22. pantā; |
c) |
attiecībā uz zvejniecībām, kurās izmanto riņķvadu un makšķerrīkus, – nozvejas un zvejas piepūles datus, kas stratificēti atkarībā no zvejošanas veida un ekstrapolēti, lai iegūtu valsts mēneša kopējo nozveju, kas gūta ar katru zvejas rīku; regulāri iesniedz arī dokumentus, kuros aprakstītas ekstrapolācijas procedūras; |
d) |
attiecībā uz zvejniecībām, kurās izmanto āķu jedas, datus par nozveju sadalījumā pa sugām skaita vai svara izteiksmē un zvejas piepūli izvietoto āķu skaita izteiksmē, ko sniedz par koordinātu tīkla kvadrātu, kura malas garums ir 5°, un sadalījumā pa mēnešiem; regulāri iesniedz arī dokumentus, kuros aprakstītas ekstrapolācijas procedūras; |
e) |
kopsavilkums par jaunākajām dzeltenspuru tunzivs nozvejām saskaņā ar 39. pantu; |
f) |
nulles apmēra nozvejas, par kurām ziņo, izmantojot CMM 18/07 II pielikumā norādīto tabulu. |
2. Papildus 1. punktā minētajai informācijai dalībvalstis iekļauj šādus zvejas piepūles datus par to kuģu floti, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto apgādes kuģus un ZPI:
a) |
skaits un parametri, kas raksturo ar riņķvadu zvejojošu kuģu apgādes kuģus, kuri darbojas ar to karogu vai kuri palīdz tādiem ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kas darbojas ar to karogu, vai kuriem ir licence darboties to EEZ; šos datus sniedz par kuģiem, kas ir darbojušies apgabalā; |
b) |
skaits un jūrā pavadītās dienas, kas raksturo ar riņķvadu zvejojošus kuģus un to apgādes kuģus; apgādes kuģa karoga dalībvalsts šos datus ziņo sadalījumā pa koordinātu tīkla kvadrātiem, kuru malas garums ir 1°, un pa mēnešiem; |
c) |
katras ZPI pozīcijas, ievietošanas datumi un laiks, ZPI identifikators un tips un ZPI konstrukcijas parametri. |
3. Šā panta 1. punktā minēto informāciju atkarībā no kuģu tipa un no tā, vai dati ir provizoriski vai galīgi, Komisijai iesniedz šādos datumos:
a) |
provizoriskos datus par iepriekšējo gadu par flotēm, kas izmanto āķu jedas un darbojas atklātā jūrā, katru gadu iesniedz ne vēlāk kā 15. jūnijā; galīgos datus katru gadu iesniedz ne vēlāk kā 15. decembrī; |
b) |
galīgos datus par visām pārējām flotēm, tostarp apgādes kuģiem, katru gadu iesniedz ne vēlāk kā 15. jūnijā. |
4. Komisija informāciju analizē un nosūta IOTC sekretariātam konkrētajos šajā regulā paredzētajos termiņos.
5. Dalībvalstis 75 dienas pirms IOTC gadskārtējās sanāksmes iesniedz Komisijai informāciju, kura aptver iepriekšējo kalendāro gadu un satur informāciju par to, kas darīts, lai izpildītu ziņošanas pienākumus attiecībā uz visām IOTC zvejniecībām, tostarp haizivju sugām, kas nozvejotas saistībā ar IOTC zvejniecībām, jo īpaši par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu datu vākšanu par tiešām un nejaušām nozvejām. Komisija informāciju apkopo Savienības īstenošanas ziņojumā un nosūta IOTC sekretariātam.
6. Karoga dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 45 dienas pirms IOTC Zinātniskās komitejas sesijas, Komisijas paziņotā datumā, nosūta Komisijai valsts zinātnisko ziņojumu, kurš satur šādu informāciju:
a) |
vispārīgā zvejniecības statistika; |
b) |
ziņojums par Komitejas ieteikumu īstenošanu; |
c) |
progress, kas panākts, veicot 15. panta 3. punktā, 16. panta 3. punktā, 17. panta 4. punktā un 18. panta 5. punktā paredzētos pētījumus; un |
d) |
cita relevanta informācija, kas saistīta ar IOTC sugu zvejas darbībām, kā arī ar haizivīm, citiem blakusproduktiem un piezvejas sugām. |
7. Šā panta 6. punktā minēto ziņojumu sagatavo saskaņā ar IOTC Zinātniskās komitejas noteikto paraugu. Vajadzīgo paraugu karoga dalībvalstīm nosūta Komisija. Komisija analizē ziņojumā iekļauto informāciju, apkopo to Savienības ziņojumā un nosūta IOTC sekretariātam.
52. pants
Konfidencialitāte un datu aizsardzība
1. Datus, kas savākti un ar ko notikusi apmainīšanās šīs regulas satvarā, apstrādā saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par konfidencialitāti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 112. un 113. pantam.
2. Jebkādu datu vākšana, nosūtīšana, glabāšana vai cita apstrāde, ievērojot šo regulu, notiek saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2018/1725.
3. Personas datus, ko apstrādā saskaņā ar šo regulu, neglabā ilgāk par 10 gadiem, izņemot gadījumus, kad personas dati ir nepieciešami, lai varētu veikt turpmākus pasākumus saistībā ar pārkāpumu, inspekciju vai tiesas vai administratīvām procedūrām. Minētajos gadījumos personas datus drīkst glabāt 20 gadus. Ja personas datus glabā ilgāk, tos anonimizē.
53. pants
Pamatnostādnes
Komisija sniedz dalībvalstīm, kurām ir zvejas iespējas IOTC pārvaldītajās zvejniecībās, visas IOTC izstrādātās pamatnostādnes, jo īpaši:
a) |
norādes par haizivju identifikāciju un apiešanās praksi; |
b) |
apiešanās procedūras, kas piemērojamas mobulīdrajām; |
c) |
IOTC Zinātniskās komitejas paraugprakses pamatnostādnes par vaļhaizivju drošu atbrīvošanu un apiešanos ar tām; |
d) |
IOTC Zinātniskās komitejas paraugprakses pamatnostādnes par vaļveidīgo drošu atbrīvošanu un apiešanos ar tiem; un |
e) |
pamatnostādnes par apiešanos ar jūras bruņurupučiem. |
Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka minētās pamatnostādnes tiek sniegtas to kuģu kapteiņiem, kuri iesaistījušies attiecīgajās zvejniecībās. Minētie kapteiņi veic visus vajadzīgos pasākumus, lai piemērotu šādas pamatnostādnes.
54. pants
Grozījumu procedūra
1. Vajadzības gadījumā, lai Savienības tiesību aktos ieviestu jau esošu IOTC rezolūciju grozījumus vai papildinājumus, kuri kļūst Savienībai saistoši, un ciktāl grozījumi Savienības tiesību aktos nepārsniedz IOTC rezolūcijās norādīto, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 55. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza:
a) |
ZPI aprakstu 10. pantā; |
b) |
Puses ostas, kas izmantojamas pārkraušanai citā kuģī 12. pantā; |
c) |
informāciju par katru kuģi, kas norādāma sarakstā ar aktīviem kuģiem, kuri zvejo tunzivis un zobenzivi, un kas noteikta 24. panta 3. punktā; |
d) |
novērotāju klātbūtni, izteiktu procentos, kas noteikta 30. panta 1. punktā; |
e) |
paraugu ņēmēju klātbūtni nerūpnieciskajās zvejniecībās, kas noteikta 32. panta 1. punktā; |
f) |
fraktēšanas nosacījumus, kas noteikti 35. panta 1. punktā; |
g) |
inspicējamo ostā veikto izkraušanu procentuālo daļu, kas noteikta 44. panta 1. punktā; |
h) |
ziņošanas termiņus, kas noteikti 29. panta 1. un 3. punktā, 45. panta 5. punktā un 51. pantā; |
i) |
regulas 1.–10. pielikumu; |
j) |
atsauces uz starptautiskiem aktiem, kas noteikti 9. panta 3. punkta a) apakšpunktā, 9. panta 4. punktā, 21. panta 4. punktā, 23. panta 4. punktā, 27. panta 3. punktā, 40. panta 3. un 4 punktā, 42. panta 3. punktā, 45. panta 3. un 4. punktā, 47. panta 1. punktā un 51. panta 1. punktā. |
2. Jebkādi grozījumi, kas pieņemti saskaņā ar 1. punktu, attiecas tikai un vienīgi uz attiecīgo Savienībai saistošo IOTC rezolūciju grozījumu un papildinājumu īstenošanu Savienības tiesību aktos.
55. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 54. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2022. gada 22. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 54. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 54. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
56. pants
Grozījumi Regulās (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007
1. Regulas (EK) Nr. 1936/2001 2. panta b) punktu un 20.līdz 21.a svītro.
2. Regulas (EK) Nr. 1984/2003 1. panta b) punktu, 8. panta b) punktu un VII, XII, XIV un XVIII pielikumu svītro.
3. Regulas (EK) Nr. 520/2007 4. panta 2. punktu un 18. līdz 20. pantu svītro.
57. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2022. gada 23. novembrī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētāja
R. METSOLA
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M. BEK
(1) OV C 341, 24.8.2021., 106. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 24. oktobra lēmums.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).
(4) Padomes Lēmums 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).
(5) Padomes Lēmums 98/414/EK (1998. gada 8. jūnijs) par Nolīguma par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju sugu krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu Eiropas Kopienas ratifikāciju (OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.).
(6) Padomes Lēmums 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).
(7) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
(8) Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (OV L 83, 25.3.2019., 18. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(12) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
(13) Padomes Regula (EK) Nr. 1936/2001 (2001. gada 27. septembris), ar ko nosaka kontroles pasākumus, kuri piemērojami tālu migrējošu zivju noteiktu krājumu zvejai (OV L 263, 3.10.2001., 1. lpp.).
(14) Padomes Regula (EK) Nr. 1984/2003 (2003. gada 8. aprīlis), ar ko ievieš sistēmu zilo tunzivju, zobenzivju un lielacu tunzivju tirdzniecības statistiskajai pārraudzībai Kopienā (OV L 295, 13.11.2003., 1. lpp.).
(15) Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).
1. PIELIKUMS
Reģistrē vienu reizi par katru ievietošanas reizi / iemetienu / operāciju
Visiem šajā pielikumā norādītajiem zvejas rīkiem izmanto šādu datuma un laika formātu.
Datums: ievietošanas reizes / iemetiena / operācijas datumu reģistrē formātā GGGG/MM/DD.
Laiks: reģistrē vietējo laiku, GMT vai valsts laiku 24 stundu formātā un skaidri norāda, kurš laiks izmantots.
OPERĀCIJA
Āķu jedas:
Ievietošanas datums
Pozīcija, izteikta ar ģeogrāfisko platumu un garumu: pēc izvēles var izmantot pozīciju plkst. 12.00, zvejas rīka ievietošanas sākuma pozīciju vai operācijas apgabala kodu (piemēram, Seišelu EEZ, atklātā jūra utt.).
Zvejas rīka ievietošanas un, ja iespējams, izcelšanas laiks
Āķu skaits starp pludiņiem: ja vienā ievietošanas reizē starp pludiņiem ir dažāds skaits āķu, reģistrē reprezentatīvāko (vidējo) skaitu
Ievietošanas reizē izmantoto āķu kopskaits
Ievietošanas reizē izmantoto gaismas stienīšu skaits
Ievietošanas reizē izmantotās ēsmas veids: piemēram, zivis, kalmāri u. c.
Fakultatīvi: jūras virsmas temperatūra plkst. 12.00, reģistrēta ar vienu zīmi aiz komata (XX,X °C)
Riņķvads:
Ievietošanas datums
Notikuma veids: zvejas rīka ievietošana vai jaunas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) izvietošana
Pozīcija, izteikta ar ģeogrāfisko platumu un garumu, un laiks vai – ja dienas laikā notikumu nav – pozīcija plkst. 12.00
Zvejas rīka ievietošanas gadījumā: norāda, vai tā bijusi sekmīga, tās ilgumu, izmantoto kravas telpu; zivju bara veidu (brīvi peldošs vai ZPI pavadošs bars). Ja bars pavada ZPI, norāda tās veidu (piemēram, baļķis vai cits dabisks priekšmets, dreifējoša ZPI, noenkurota ZPI utt.). Sk. CMM 18/08
Procedūras attiecībā uz ZPI pārvaldības plānu, ieskaitot ZPI skaita ierobežojumu, sīkāk izstrādātas specifikācijas par ZPI iemetienos gūtās nozvejas paziņošanu un uzlabotas ZPI konstrukcijas izstrādi nemērķa sugu iepīšanās biežuma samazināšanai (vai secīgu rezolūciju, kas to aizstāj).
Fakultatīvi: jūras virsmas temperatūra plkst. 12.00, reģistrēta ar vienu zīmi aiz komata (XX,X °C)
Žaunu tīkls:
Ievietošanas datums: reģistrē katras ievietošanas reizes vai jūrā pavadītās dienas datumu (dienās, kad zvejas rīku neievieto)
Tīkla kopējais garums (m): katrā ievietošanas reizē izmantotās peldošās virves garums metros
Zvejas sākuma laiks: reģistrē laiku, kad sākas zvejas rīka ievietošana, un, ja iespējams, zvejas rīka izcelšana
Sākuma un beigu pozīcija, izteikta ar ģeogrāfisko platumu un garumu: reģistrē ievietošanas sākuma un beigu ģeogrāfisko platumu un garumu, kas parāda apgabalu, kurā zvejas rīks ievietots, vai, ja attiecīgajā dienā zvejas rīks nav ievietots, reģistrē ģeogrāfisko platumu un garumu plkst. 12.00
Tīkla ievietošanas dziļums (m): aptuvenais dziļums, kādā žaunu tīkls ievietots
Makšķerrīks:
Zvejas piepūles informāciju zvejas žurnālā reģistrē par katru dienu. Informāciju par nozveju zvejas žurnālā reģistrē par katru reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas dienu.
Operācijas datums: reģistrē dienu vai datumu.
Pozīcija plkst. 12.00, izteikta ar ģeogrāfisko platumu un garumu
Attiecīgajā dienā izmantoto makšķerrīku skaits
Zvejas sākuma laiks (reģistrē laiku tūlīt pēc tam, kad pabeigta ēsmas zveja un kuģis dodas zvejot okeānā. Ja zvejo vairākas dienas, būtu jāreģistrē laiks, kurā sākas zivju meklēšana) un zvejas beigu laiks (reģistrē laiku tūlīt pēc tam, kad pabeigta zvejošana pēdējā barā; ja zvejo vairākas dienas, reģistrē laiku, kad pārtraukta zvejošana pēdējā barā). Ja zvejo vairākas dienas, būtu jāreģistrē zvejas dienu skaits.
Bara veids: ZPI pavadošs un/vai brīvi peldošs bars.
NOZVEJA
Iedaļā “Suga” reģistrē katrā zvejas rīka ievietošanas reizē/iemetienā/zvejas notikumā gūto nozveju svara (kg) vai skaita izteiksmē sadalījumā pa sugām un apstrādes veidiem:
āķu jedu gadījumā – skaita un svara izteiksmē,
riņķvada gadījumā – svara izteiksmē,
žaunu tīkla gadījumā – svara izteiksmē,
makšķerrīka gadījumā – svara vai skaita izteiksmē.
SUGAS
Āķu jedas
Galvenās sugas |
FAO kods |
Citas sugas |
FAO kods |
Dienvidu tunzivs (Thunnus maccoyii) |
SBF |
Īsdeguna marlīns (Tetrapturus angustirostris) |
SSP |
Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) |
ALB |
Zilā haizivs (Prionace glauca) |
BSH |
Lielacu tunzivis (Thunnus obesus) |
BET |
Mako haizivis (Isurus spp.) |
MAK |
Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) |
YFT |
Siļķu haizivs (Lamna nasus) |
POR |
Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) |
SKJ |
Āmurhaizivis (Sphyrna spp.) |
SPN |
Zobenzivs (Xiphias gladius) |
SWO |
Zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis) |
FAL |
Svītrainais marlīns (Tetrapturus audax) |
MLS |
Citas kaulzivis |
MZZ |
Atlantijas zilais marlīns (Makaira nigricans) |
BUM |
Citas haizivis |
SKH |
Melnais marlīns (Istiompax indica) |
BLM |
Jūrasputni (skaits) (1) |
|
Klusā okeāna buruzivs (Istiophorus platypterus) |
SFA |
Jūras zīdītāji (skaits) |
MAM |
|
|
Jūras bruņurupuči (skaits) |
TTX |
|
|
Lapshaizivis (Alopias spp.) |
THR |
|
|
Okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) |
OCS |
|
|
Sugas, kuru reģistrēšana ir fakultatīva |
|
|
|
Tīģerhaizivs (Galeocerdo cuvier) |
TIG |
|
|
Krokodilhaizivs (Pseudocarcharias kamoharai) |
PSK |
|
|
Baltā haizivs (Carcharodon carcharias) |
WSH |
|
|
Mantas un velnrajas (Mobulidae) |
MAN |
|
|
Pelaģiskā dzeloņraja (Pteroplatytrygon violacea) |
PLS |
|
|
Citas rajas |
|
Riņķvads
Galvenās sugas |
FAO kods |
Citas sugas |
FAO kods |
Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) |
ALB |
Jūras bruņurupuči (skaits) |
TTX |
Lielacu tunzivis (Thunnus obesus) |
BET |
Jūras zīdītāji (skaits) |
MAM |
Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) |
YFT |
Vaļhaizivs (Rhincodon typus) (skaits) |
RHN |
Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) |
SKJ |
Lapshaizivis (Alopias spp.) |
THR |
Citas IOTC sugas |
|
Okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) |
OCS |
|
|
Zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis) |
FAL |
|
|
Sugas, kuru reģistrēšana ir fakultatīva |
FAO kods |
|
|
Mantas un velnrajas (Mobulidae) |
MAN |
|
|
Citas haizivis |
SKH |
|
|
Citas rajas |
|
|
|
Citas kaulzivis |
MZZ |
Žaunu tīkls
Galvenās sugas |
FAO kods |
Citas sugas |
FAO kods |
Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) |
ALB |
Īsdeguna marlīns (Tetrapturus angustirostris) |
SSP |
Lielacu tunzivis (Thunnus obesus) |
BET |
Zilā haizivs (Prionace glauca) |
BSH |
Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) |
YFT |
Mako haizivis (Isurus spp.) |
MAK |
Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) |
SKJ |
Siļķu haizivs (Lamna nasus) |
POR |
Garastes tunzivs (Thunnus tonggol) |
LOT |
Āmurhaizivis (Sphyrna spp.) |
SPN |
Fregates tunzivs (Auxis thazard) |
FRI |
Citas haizivis |
SKH |
Makreļtunzivs (Auxis rochei) |
BLT |
Citas kaulzivis |
MZZ |
Plankumainā tunzivs (Euthynnus affinis) |
KAW |
Jūras bruņurupuči (skaits) |
TTX |
Šaursvītrainā makrele (Scomberomorus commerson) |
COM |
Jūras zīdītāji (skaits) |
MAM |
Indijas makrele (Scomberomorus guttatus) |
GUT |
Vaļhaizivs (Rhincodon typus) (skaits) |
RHN |
Zobenzivs (Xiphias gladius) |
SWO |
Jūrasputni (skaits) (2) |
|
Klusā okeāna buruzivs (Istiophorus platypterus) |
SFA |
Lapshaizivis (Alopias spp.) |
THR |
Marlīni (Tetrapturus spp., Makaira spp.) |
BIL |
Okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) |
OCS |
Dienvidu tunzivs (Thunnus maccoyii) |
SBF |
Sugas, kuru reģistrēšana ir fakultatīva |
|
|
|
Tīģerhaizivs (Galeocerdo cuvier) |
TIG |
|
|
Krokodilhaizivs (Pseudocarcharias kamoharai) |
PSK |
|
|
Mantas un velnrajas (Mobulidae) |
MAN |
|
|
Pelaģiskā dzeloņraja (Pteroplatytrygon violacea) |
PLS |
|
|
Citas rajas |
|
Makšķerrīks:
Galvenās sugas |
FAO kods |
Citas sugas |
FAO kods |
Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) |
ALB |
Citas kaulzivis |
MZZ |
Lielacu tunzivis (Thunnus obesus) |
BET |
Haizivis |
SKH |
Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) |
YFT |
Rajas |
|
Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) |
SKJ |
Jūras bruņurupuči (skaits) |
TTX |
Fregates tunzivis un makreļtunzivis (Auxis spp.) |
FRZ |
|
|
Plankumainā tunzivs (Euthynnus affinis) |
KAW |
|
|
Garastes tunzivs (Thunnus tonggol) |
LOT |
|
|
Šaursvītrainā makrele (Scomberomorus commerson) |
COM |
|
|
Citas IOTC sugas |
|
|
|
PIEZĪMES
Piezīmēs pa sugām svara (kg) vai skaita izteiksmē par visiem zvejas rīkiem būtu jāreģistrē tunzivju, tunzivjveidīgo zivju un haizivju izmetumi.
Piezīmēs būtu jāreģistrē jebkāda mijiedarbība ar vaļhaizivīm (Rhincodon typus), jūras zīdītājiem un jūrasputniem.
Piezīmēs būtu jāraksta arī jebkāda cita informācija.
NB! Zvejas žurnālā iekļautās sugas tiek uzskatītas par minimālo prasību. Atkarībā no apgabala un zvejniecības pēc vajadzības būtu jāpievieno citas bieži nozvejotu haizivju un/vai zivju sugas.
(1) Ja Puse pilnībā īsteno novērotāju programmu, sniegt datus par jūrasputniem nav obligāti.
(2) Ja Puse pilnībā īsteno novērotāju programmu, sniegt datus par jūrasputniem nav obligāti.
2. PIELIKUMS
Dreifējošu zivju pievilināšanas ierīču (DZPI) pārvaldības plānu sagatavošanas pamatnostādnes
Lai palīdzētu izpildīt pienākumus, kas saistīti ar DZPI pārvaldības plānu, kādu Komisijai iesniedz dalībvalstis, kuru flotes IOTC kompetences apgabalā zvejo, izmantojot DZPI, DZPI pārvaldības plānā būtu jāiekļauj turpmāk minētā informācija.
1. |
Mērķis |
2. |
Darbības joma
Plāna piemērošanas apraksts, kas attiecas uz šādiem elementiem:
|
3. |
Institucionālā kārtība, kādā pārvaldāmi DZPI pārvaldības plāni:
|
4. |
DZPI uzbūves specifikācijas un prasības:
|
5. |
Piemērošanas apgabali:
detalizēta informācija par aizlieguma apgabaliem vai periodiem, piemēram, teritoriālie ūdeņi, kuģošanas ceļi, nerūpniecisko zvejniecību tuvums utt. |
6. |
DZPI pārvaldības plāna piemērošanas periods |
7. |
DZPI pārvaldības plāna īstenošanas uzraudzības un izskatīšanas līdzekļi |
8. |
DZPI žurnāla paraugs (vācamie dati norādīti 3. pielikumā) |
Noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču (NZPI) pārvaldības plānu sagatavošanas pamatnostādnes
Lai palīdzētu izpildīt pienākumus, kas saistīti ar NZPI pārvaldības plānu, kādu IOTC sekretariātam iesniedz Puses, kuru flotes IOTC kompetences apgabalā zvejo, izmantojot NZPI, NZPI pārvaldības plānā būtu jāiekļauj turpmāk minētā informācija.
1. |
Mērķis |
2. |
Darbības joma
Plāna piemērošanas apraksts, kas attiecas uz šādiem elementiem:
|
3. |
Institucionālā kārtība, kādā pārvaldāmi NZPI pārvaldības plāni:
|
4. |
NZPI uzbūves specifikācijas un prasības:
|
5. |
Piemērošanas apgabali:
|
6. |
NZPI pārvaldības plāna īstenošanas uzraudzības un izskatīšanas līdzekļi. |
7. |
NZPI žurnāla paraugs (vācamie dati norādīti IV pielikumā). |
3. PIELIKUMS
Dreifējošu zivju pievilināšanas ierīču (dzpi) un noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču (nzpi) datu vākšana
DZPI DATU VĀKŠANA
a) |
Par katru darbību ar DZPI neatkarīgi no tā, vai darbībai seko zvejas rīka ievietošana, katrs zvejas, atbalsta un apgādes kuģis ziņo šādu informāciju:
|
b) |
Ja apmeklēšanai seko zvejas rīka ievietošana – tās rezultāts, proti, paturētā un izmestā nozveja un piezveja (dzīvi vai nedzīvi īpatņi). Puses šos datus sekretariātam ziņo reizi mēnesī agregētā veidā par katru kuģi un apgabalu, kura lielums ir 1*1 grāds (attiecīgā gadījumā). |
NOENKUROTU ZIVJU PIEVILINĀŠANAS IERĪČU (NZPI) DATU VĀKŠANA
a) |
Jebkāda ar NZPI saistīta darbība. |
b) |
Par katru darbību ar NZPI (remonts, iejaukšanās, nostiprināšana utt.) neatkarīgi no tā, vai darbībai seko zvejas rīka ievietošana vai citas zvejas darbības:
|
c) |
Ja apmeklēšanai seko zvejas rīka ievietošana vai citas zvejas darbības – ievietošanas rezultāts, proti, paturētā un izmestā nozveja un piezveja (dzīvi un nedzīvi īpatņi). |
4. PIELIKUMS
Jūrasputnu ietekmējuma mazināšanas pasākumi zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas
Mazināšana |
Apraksts |
Specifikācijas |
||||||||||
Zvejas rīku ievietošana nakts laikā ar minimālu klāja apgaismojumu |
Ievietošanu neveic laikā no jūras ausmas līdz jūras krēslai. Uztur minimālu klāja apgaismojumu. |
Jūras krēslas un jūras ausmas laiki attiecīgajam platuma grādam, vietējam laikam un datumam ir noteikti astronomiskās gadagrāmatas (Nautical Almanac) tabulās. Minimālajam klāja apgaismojumam nevajadzētu būt pretrunā minimālajiem drošības un navigācijas standartiem. |
||||||||||
Putnu atbaidīšanas auklas |
Putnu atbaidīšanas auklas izvieto visā āķu jedu ievietošanas laikā, lai atturētu putnus no pietuvošanās atzaru auklām. |
Kuģi, kuru garums ir 35 m vai vairāk:
|
||||||||||
|
|
Kuģi, kuru garums ir mazāks par 35 m:
Papildu pamatnostādnes par putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izvietošanu ir sniegtas šīs regulas 5. pielikumā. |
||||||||||
Auklu noslogošana |
Pirms ievietošanas ūdenī uz atzaru auklas jāizvieto gremdes. |
1 m attālumā no āķa piestiprina gremdes, kas kopā sver vairāk nekā 45 g, vai 3,5 m attālumā no āķa piestiprina gremdes, kas kopā sver vairāk nekā 60 g, vai 4 m attālumā no āķa piestiprina gremdes, kas kopā sver vairāk nekā 98 g. |
5. PIELIKUMS
Papildu Pamatnostādnes par Putnu Atbaidīšanas Auklu Konstrukciju un Izvietošanu
Preambula
Putnu atbaidīšanas auklu izvietošanas minimālie tehniskie standarti ir atrodami šīs regulas 4. pielikumā, un šeit tie netiek atkārtoti. Šīs papildu pamatnostādnes ir izstrādātas, lai palīdzētu sagatavot un īstenot putnu atbaidīšanas auklu izmantošanas noteikumus kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām. Kaut arī šīs pamatnostādnes jau ir diezgan skaidri formulētas, ir vēlams eksperimentējot uzlabot putnu atbaidīšanas auklu efektivitāti, ievērojot regulas 4. pielikumā izklāstītās prasības. Pamatnostādnēs ņemti vērā mainīgi vides un darbības apstākļi, piemēram, laikapstākļi, zvejas rīku izlikšanas ātrums un kuģa lielums; tie ietekmē putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un lietderīgumu ēsmas pasargāšanā no putniem. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izmantošanas veidu var mainīt, lai ņemtu vērā šos mainīgos faktorus, ja tādējādi netiek ietekmēts atbaidīšanas auklas lietderīgums. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijā ir paredzēti turpmāki uzlabojumi, tālab šīs pamatnostādnes turpmāk būtu jāpārskata.
Putnu atbaidīšanas auklas konstrukcija (sk. 1. attēlu)
1. |
Atbilstīga velkama ierīce, kas piestiprināta putnu atbaidīšanas auklas ūdenī esošajai daļai, var uzlabot auklas nostiepumu virs ūdens. |
2. |
Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, vajadzētu būt pietiekami vieglai, lai tās kustības nebūtu paredzamas un putni pie tām nepierastu, un pietiekami smagai, lai vējš neaizpūstu auklu. |
3. |
Aukla jāpiestiprina pie kuģa ar izturīgu cilindrisku griezuli, lai mazinātu auklas sapīšanos. |
4. |
Slokšņu virtenes būtu jāizgatavo no materiāla, kurš ir viegli pamanāms un kura kustības nav iespējams paredzēt (piemēram, izturīga, smalka aukla, pārklāta ar sarkanu poliuretānu), tās jāpiestiprina pie putnu atbaidīšanas auklas, izmantojot izturīgu trīspusēju griezuli (kas arī mazina sapīšanos). |
5. |
Katrai slokšņu virtenei būtu jāsastāv no divām vai vairākām virknēm. |
6. |
Katrs slokšņu virtenes pāris būtu jāaprīko ar karabīni, lai to varētu noņemt, tādējādi atvieglojot auklas uzglabāšanu. |
Putnu atbaidīšanas auklu izvietošana
1. |
Aukla būtu jāpiekar pie kārts, kas piestiprināta pie kuģa. Kārtij vajadzētu būt novietotai pēc iespējas augstāk, lai aukla sargātu ēsmu pietiekamā attālumā aiz kuģa un neiepītos zvejas rīkos. Lielāks kārts augstums nodrošina labāku ēsmas aizsardzību. Piemēram, novietojot kārti aptuveni 7 metru augstumā virs ūdens, ēsma tiks aizsargāta aptuveni 100 metru zonā. |
2. |
Ja kuģi izmanto tikai vienu putnu atbaidīšanas auklu, tā būtu jāizliek vēja virzienā attiecībā pret iegremdētajām ēsmām. Ja āķus ar ēsmu neievieto no kuģa pakaļgala, putnu atbaidīšanas auklas stiprinājuma punktam pie kuģa būtu jāatrodas vairākus metrus no kuģa pakaļgala tajā kuģa pusē, no kuras ēsmas tiek ievietotas. Ja kuģi izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas, āķi ar ēsmu būtu jāizvieto starp abām putnu atbaidīšanas auklām. |
3. |
Ir vēlama vairāku putnu atbaidīšanas auklu izmantošana, lai nodrošinātu vēl labāku ēsmas aizsardzību no putniem. |
4. |
Tā kā auklas var pārtrūkt un sapīties, uz kuģa vajadzētu būt putnu atbaidīšanas rezerves auklām, lai varētu aizstāt bojātās auklas un nodrošināt, ka zvejas operācijas var turpināties bez pārtraukumiem. Putnu atbaidīšanas auklā var iestrādāt pārtrūkstošus posmus, lai pēc iespējas mazinātu drošības un ekspluatācijas problēmas gadījumos, kad āķu jedas pludiņš samudžinās vai iepinas putnu atbaidīšanas auklas ūdenī esošajā daļā. |
5. |
Ja zvejnieki izmanto ēsmas izmešanas ierīci, jānodrošina putnu atbaidīšanas auklas un ierīces saskaņota izmantošana, nodrošinot to: i) ka ēsmu ar minēto ierīci izmet tieši putnu atbaidīšanas auklas aizsargātajā zonā un ii) ka izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas, ja izmanto tādu ēsmas izmešanas ierīci (vai vairākas šādas ierīces), ar ko ēsmu iespējams izmest gan pie labā, gan pie kreisā borta. |
6. |
Ja atzaru auklu izmet ar roku, zvejniekiem būtu jānodrošina, ka āķi ar ēsmu un saritinātās atzaru auklas daļas tiek izmestas putnu atbaidīšanas auklas aizsargātajā zonā, izvairoties no dzenskrūves turbulences, kas var palēnināt grimšanas ātrumu. |
7. |
Zvejniekus rosina uzstādīt manuālas, elektriskas vai hidrauliskas vinčas, lai atvieglotu putnu atbaidīšanas auklu izlikšanu un satīšanu.
Āķu jeda (zvejas rīka konfigurācija). Vidējais atzaru auklas garums (m): taisnas auklas garums metros starp sakabi un āķi. Tulkojums:
|
6. PIELIKUMS
Fraktēšanas nolīguma vispārīgie noteikumi
Fraktēšanas nolīgumā ietver šādus nosacījumus:
Karoga Puse ir rakstiski piekritusi fraktēšanas nolīgumam;
Saskaņā ar fraktēšanas nolīgumu veikto zvejas operāciju ilgums nevienā kalendārajā gadā nepārsniedz 12 mēnešus.
Fraktējamos zvejas kuģus ir reģistrējušas tādas atbildīgās līgumslēdzējas puses un sadarbīgās puses, kas nav līgumslēdzējas puses, kuras skaidri piekrīt piemērot IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un panākt, ka to kuģi tos izpilda. Visas karoga līgumslēdzējas puses vai sadarbīgās puses, kas nav līgumslēdzējas puses, faktiski pilda savu pienākumu kontrolēt savus zvejas kuģus, lai nodrošinātu atbilstību IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.
Fraktējamie zvejas kuģi ir IOTC reģistrā kuģiem, kuriem atļauts darboties IOTC kompetences apgabalā.
Neskarot fraktētājas Puses pienākumus, karoga Puse nodrošina, ka fraktētais kuģis ievēro gan fraktētājas Puses, gan karoga Puses tiesību aktus, un saskaņā ar savām tiesībām, saistībām un jurisdikciju, kas tai noteiktas starptautiskajās tiesībās, nodrošina, ka fraktētie kuģi ievēro relevantos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kurus noteikusi IOTC. Ja fraktētāja Puse atļauj fraktētajam kuģim doties zvejot atklātā jūrā, karoga Puses pienākums ir kontrolēt atklātās jūras zveju, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu. Fraktētais kuģis VMS un nozvejas datus ziņo fraktētājai Pusei, karoga Pusei un IOTC sekretariātam.
Visas nozvejas (vēsturiskās un pašreizējās/turpmākās), arī piezveju un izmetumus, kas gūti saskaņā ar fraktēšanas nolīgumu, ieskaita fraktētājas Puses kvotās vai zvejas iespējās. Arī novērotāju klātbūtni (vēsturisko, pašreizējo/turpmāko) uz šādiem kuģiem laikā, kamēr kuģis zvejo saskaņā ar fraktēšanas nolīgumu, ieskaita klātbūtnes rādītājā, kas jāpanāk fraktētājai Pusei.
Fraktētāja Puse ziņo IOTC visas nozvejas, arī piezveju un izmetumus, un citu informāciju, ko pieprasījusi IOTC un kas ziņojama saskaņā ar fraktēšanas paziņošanas shēmu, kura detalizēti aprakstīta CMM 19/07 IV daļā.
Rezultatīvai zvejniecības pārvaldībai saskaņā ar attiecīgajiem IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem izmanto kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) un, attiecīgā gadījumā, zvejas apgabalu diferencēšanas rīkus, tādus kā zivju iezīmējuma zīmes vai marķējumi.
Novērotāju klātbūtne aptver vismaz 5 % zvejas piepūles.
Fraktētajiem kuģiem ir fraktētājas Puses izdota zvejas licence, un tie nav iekļauti IOTC NNN zvejas kuģu sarakstā un/vai citu reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju NNN zvejas kuģu sarakstā.
Kad fraktētie kuģi darbojas saskaņā ar fraktēšanas nolīgumu, tiem, ciktāl iespējams, nav atļauts izmantot karoga līgumslēdzēju pušu vai sadarbīgu pušu, kas nav līgumslēdzējas puses, kvotas (ja tādas ir) vai zvejas tiesības. Kuģim nekādā gadījumā nav atļauts vienlaikus zvejot saskaņā ar vairākiem fraktēšanas nolīgumiem.
Ja vien tas nav īpaši paredzēts fraktēšanas nolīgumā un neatbilst relevantajiem valsts normatīvajiem aktiem, fraktēto kuģu nozveju izkrauj tikai fraktētājas līgumslēdzējas puses ostās vai tās tiešā pārraudzībā, lai nodrošinātu, ka fraktēto kuģu darbības nav pretrunā IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.
Uz fraktētā kuģa vienmēr atrodas fraktēšanas dokumentācijas kopija.
7. PIELIKUMS
IOTC Pārkraušanas Deklarācija
Transportkuģis |
Zvejas kuģis |
Kuģa vārds un radio izsaukuma signāls: Karogs: Karoga valsts licences numurs: valsts reģistrācijas numurs, ja zināms: IOTC reģistrācijas numurs, ja zināms: |
Kuģa vārds un radio izsaukuma signāls: Karogs: Karoga valsts licences numurs: valsts reģistrācijas numurs, ja zināms: IOTC reģistrācijas numurs, ja zināms: |
|
Diena |
Mēnesis |
Stunda |
Gads |
|
Aģenta vārds un uzvārds: |
LSTV kapteiņa vārds un uzvārds: |
Transportkuģa kapteiņa vārds un uzvārds: |
Izbraukšana |
|
|
|
no |
|
|
|
|
Atgriešanās |
|
|
|
kur |
|
Paraksts: |
Paraksts: |
Paraksts: |
Pārkraušana |
|
|
|
|
|
|
|
|
Norāda svaru kilogramos vai izmantotās vienības (piemēram, kaste, grozs) un attiecīgās vienības izkrāvuma svaru kilogramos: ________ kilogrami
CITĀ KUĢĪ PĀRKRAUŠANAS VIETA
Dzīvnieku suga |
Osta |
Jūra |
Produkta veids |
||||||||
|
|
|
|
Nesadalīti |
Ķidāti |
Bez galvas |
Filetēti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ja pārkraušana citā kuģī veikta jūrā, IOTC novērotāja vārds, uzvārds un paraksts:
8. PIELIKUMS
IOTC Lielacu Tunzivs Statistikas Dokuments
DOKUMENTA NUMURS |
IOTC LIELACU TUNZIVS STATISTIKAS DOKUMENTS |
|||||||||
EKSPORTA IEDAĻA
|
||||||||||
|
||||||||||
|
||||||||||
|
||||||||||
|
||||||||||
|
|
|
|
|||||||
|
||||||||||
|
||||||||||
Produkta veids (*1) |
Nozvejas laiks (mm/gg) |
Zvejas rīka kods (*2) |
Neto svars (Kg) |
|||||||
F/FR |
D/GG/DR/FL/OT |
|||||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
||||||
|
||||||||||
|
||||||||||
|
||||||||||
IMPORTA IEDAĻA:
|
||||||||||
PIEZĪME: Ja veidlapu aizpilda valodā, kas nav angļu vai franču valoda, pievienot šā dokumenta tulkojumu angļu valodā. |
NORĀDES:
DOKUMENTA NUMURS: Lauks, kurā izdevējai valstij jānorāda dokumenta numurs ar valsts kodu.
1)
KAROGA VALSTS/VIENĪBAS/ZVEJNIECĪBAS VIENĪBAS: Norādīt tā kuģa valsts nosaukumu, kurš nozvejojis lielacu tunzivi sūtījumā un izdevis šo dokumentu. Saskaņā ar ieteikumu šo dokumentu var izdot tikai tā kuģa karoga valsts, kurš nozvejojis sūtījumā esošo lielacu tunzivi, vai, ja kuģis darbojas saskaņā ar fraktēšanas līgumu, šo dokumentu var izdot eksportētāja valsts.
2)
KUĢA APRAKSTS (attiecīgā gadījumā): Norādīt tā kuģa vārdu un reģistrācijas numuru, kopējo garumu (LOA) un IOTC reģistra numuru, kurš nozvejojis sūtījumā esošo lielacu tunzivi.
3)
KRĀTIŅVEIDA LAMATAS (attiecīgā gadījumā): Norādīt to krātiņveida lamatu nosaukumu, ar kurām nozvejota sūtījumā esošā lielacu tunzivs.
4)
EKSPORTA VIETA: Norādīt pilsētu, valsti vai provinci un valsti, no kuras tika eksportēta lielacu tunzivs.
5)
NOZVEJAS APGABALI: Atzīmēt nozvejas apgabalu. (Ja ir atzīmēts b) vai c) apakšpunkts, 6. un 7. punkts nav jāaizpilda.)
6)
ZIVJU APRAKSTS: Eksportētājam ar vislielāko precizitāti jāsniedz šāda informācija.
PIEZĪME: Vienā rindā būtu jāapraksta viens produkta veids
1)
Produkta veids: Identificēt nosūtāmā produkta veidu kā SVAIGAS vai SALDĒTAS, un NEAPSTRĀDĀTAS, BEZ ŽAUNĀM UN ĶIDĀTAS, NOTĪRĪTAS, FILEJAS vai CITĀ formā. Attiecībā uz CITU VEIDU – norādīt produkta veidu sūtījumā.
2)
Nozvejas laiks: Norādīt laiku (mēnesis un gads), kad nozvejota sūtījumā esošā lielacu tunzivs
3)
Zvejas rīku kodi: Norādīt zvejas rīku veidu, ar ko nozvejota lielacu tunzivs, izmantojot turpmāk sniegto sarakstu. Attiecībā uz CITU VEIDU, norādīt zvejas rīka veidu, ietverot audzēšanu.
4)
Produkta neto svars kilogramos.
5)
EKSPORTĒTĀJA SERTIFIKĀCIJA: Personai vai uzņēmumam, kas eksportē lielacu tunzivs sūtījumu, jānorāda savs vārds, uzvārds, uzņēmuma nosaukums, adrese, paraksts, sūtījuma eksportēšanas datums un tirgotāja licences numurs (attiecīgā gadījumā).
6)
VALDĪBAS IESTĀŽU VEIKTA VALIDĀCIJA: Norādīt dokumenta parakstītājas amatpersonas vārdu, uzvārdu un pilnu amata nosaukumu. Amatpersonai jābūt nodarbinātai tā kuģa karoga valsts valdības kompetentā iestādē, kurš nozvejojis dokumentā norādīto lielacu tunzivi, vai citai karoga valsts pilnvarotai personai vai iestādei. Attiecīgā gadījumā šo prasību atceļ, ja dokumentu validē valdības amatpersona vai, ja kuģis darbojas saskaņā ar fraktēšanas līgumu, – valdības amatpersona vai cita pilnvarota eksportētājvalsts persona vai iestāde. Šajā laukā jānorāda arī sūtījuma kopējais svars.
7)
EKSPORTĒTĀJA SERTIFIKĀCIJA: Personai vai uzņēmumam, kas importē lielacu tunzivi, jānorāda savs vārds, uzvārds, adrese, paraksts, lielacu tunzivs importēšanas datums, licences numurs (attiecīgā gadījumā) un importēšanas galamērķis. Tas ietver importu uz starpniecības valstīm/vienībām/zvejniecības vienībām. Attiecībā uz svaigiem un atdzesētiem produktiem importētāja parakstu var aizstāt ar muitošanas uzņēmuma personas parakstu, ja importētājs ir pienācīgi akreditējis iestādi parakstam.
ZVEJAS RĪKA KODS:
ZVEJAS RĪKA KODS |
ZVEJAS RĪKA VEIDS, |
BB |
LAIVA ZVEJAI AR ĒSMU |
GILL |
ŽAUNU TĪKLS |
HAND |
ROKAS ĀĶU RINDA |
HARP |
HARPŪNA |
LL |
ĀĶU JEDA |
MWT |
PELAĢISKAIS TRALIS |
PS |
RIŅĶVADS |
RR |
MAKŠĶERĒŠANA |
SPHL |
SPORTA ROKAS ĀĶU JEDA |
SPOR |
NEKLASIFICĒTA SPORTA ZVEJA |
SURF |
NEKLASIFICĒTA PELARĢISKO ZIVJU ZVEJA |
TL |
MAKŠĶERAUKLA AR ĀĶI |
TRAP |
KRĀTIŅVEIDA LAMATAS |
TROL |
MAKŠĶERĒŠANA AR VIZULI |
UNCL |
PRECĪZI NEMINĒTI PAŅĒMIENI |
OT |
CITI VEIDI |
AIZPILDĪTĀ DOKUMENTA KOPIJU NOSŪTĪT ATPAKAĻ UZ ŠĀDU ADRESI: (karoga valsts kompetentās iestādes nosaukums).
9. PIELIKUMS
IOTC lielacu tunzivju reeksporta sertifikāts
DOKUMENTA NUMURS |
IOTC LIELACU TUNZIVJU REEKSPORTA SERTIFIKĀTS |
|||||
REEKSPORTA IEDAĻA:
|
||||||
|
||||||
|
||||||
Produkta veids (*) |
Neto svars (Kg) |
Karoga Valsts / Vienība / Zvejniecības Vienība |
Importēšanas datums |
|||
F/FR |
RD/GG/DR/FL/OT |
|||||
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
||
|
||||||
Produkta veids (*) |
Neto svars (Kg) |
|
||||
F/FR |
RD/GG/DR/FL/OT |
|||||
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|||
|
||||||
|
||||||
|
||||||
IMPORTA IEDAĻA:
|
||||||
PIEZĪME: Ja veidlapu aizpilda valodā, kas nav angļu vai franču valoda, jāpievieno šā dokumenta tulkojums angļu valodā. |
NORĀDES
DOKUMENTA NUMURS: Lauks, kurā izdevējai valstij / vienībai / zvejniecības vienībai jānorāda dokumenta numurs ar valsts / vienības / zvejniecības vienības kodu.
1)
REEKSPORTĒTĀJA VALSTS / VIENĪBA / ZVEJNIECĪBAS VIENĪBANorādīt tā kuģa valsts nosaukumu, kurš nozvejojis lielacu tunzivi sūtījumā un izdevis šo sertifikātu. Saskaņā ar ieteikumu šo sertifikātu var izdot tikai reeksportētāja valsts / vienība / zvejniecības vienība.
2)
REEKSPORTA VIETANorādīt pilsētu / valsts provinci un valsti / vienību / zvejnieku vienību, no kuras lielacu tunzivs tika reeksportēta.
3)
IMPORTĒTO ZIVJU APRAKSTSEksportētājam ar vislielāko precizitāti jāsniedz šāda informācija: PIEZĪME: Vienā rindā būtu jāapraksta viens produkta veids. 1) Produkta veids: Identificēt nosūtāmā produkta veidu kā SVAIGAS vai SALDĒTAS, un NEAPSTRĀDĀTAS, BEZ ŽAUNĀM UN ĶIDĀTAS, NOTĪRĪTAS, FILEJAS vai CITĀ formā. Attiecībā uz CITĀ – norādīt produkta veidu sūtījumā. 2) Neto masa: Produkta neto svars kilogramos. 3) karoga valsts / vienība / zvejniecības vienība: tā kuģa valsts / vienības / zvejniecības vienības nosaukums, kurš nozvejoja lielacu tunzivi sūtījumā. 4) Importēšanas datums: Importēšanas datums.
4)
REEKSPORTAM PAREDZĒTO ZIVJU APRAKSTSEksportētājam ar vislielāko precizitāti jāsniedz šāda informācija: PIEZĪME: Vienā rindā būtu jāapraksta viens produkta veids. 1) Produkta veids: Identificēt nosūtāmā produkta veidu kā SVAIGAS vai SALDĒTAS, un NEAPSTRĀDĀTAS, BEZ ŽAUNĀM UN ĶIDĀTAS, NOTĪRĪTAS, FILEJAS vai CITĀ formā. Attiecībā uz CITU VEIDU – norādīt produkta veidu sūtījumā. 2) Neto masa: Produkta neto svars kilogramos.
5)
REEKSPORTĒTĀJA SERTIFIKĀCIJAPersonai vai uzņēmumam, kas reeksportē lielacu tunzivju sūtījumu, jānorāda savs vārds, uzvārds, nosaukums, adrese, paraksts, sūtījuma eksportēšanas datums un reeksportētāja licences numurs (attiecīgā gadījumā).
6)
VALDĪBAS IESTĀŽU VEIKTA VALIDĀCIJANorādīt sertifikāta parakstītājas amatpersonas vārdu, uzvārdu un pilnu amata nosaukumu. Amatpersonai jābūt nodarbinātai reeksportētājas valsts / vienības / zvejniecības vienības kompetentā valdības iestādē, kas norādīta sertifikātā, vai pie citas personas vai iestādē, ko kompetentā valdības iestāde ir pilnvarojusi validēt šādus sertifikātus.
7)
IMPORTĒTĀJA SERTIFIKĀCIJAPersonai vai uzņēmumam, kas importē lielacu tunzivi, jānorāda savs vārds, adrese, paraksts, lielacu tunzivs importēšanas datums, licences numurs (attiecīgā gadījumā) un reeksportēšanas galamērķis. Tas ietver importu starpniecības valstīs / vienībās / zvejniecības vienībās. Attiecībā uz svaigiem un atdzesētiem produktiem importētāja parakstu var aizstāt ar muitošanas uzņēmuma personas parakstu, ja importētājs ir pienācīgi akreditējis iestādi parakstam.
AIZPILDĪTĀ SERTIFIKĀTA KOPIJU NOSŪTĪT ATPAKAĻ UZ ŠĀDU ADRESI: (reeksportētājas valsts / vienības / zvejniecības vienības kompetentās iestādes nosaukums).
10. PIELIKUMS
Iepriekšēja informācija, kas jāsniedz kuģiem, kuri lūdz atļauju ienākšanai ostā
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
Nr. |
Jā: Valsts |
Jā: RZPO |
Veids: |
|||||||||
|
Garums |
|
Platums |
|
Iegrime |
|
|||||||
|
|
||||||||||||
|
|||||||||||||
Identifikators |
Izsniedzēja iestāde |
Spēkā esamība |
Zvejas apgabals(-i) |
Suga |
Zvejas rīks |
||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|||||||||||||
Identifikators |
|
Izsniedzēja iestāde |
|
Spēkā esamība |
|
||||||||
Identifikators |
|
Izsniedzēja iestāde |
|
Spēkā esamība |
|
||||||||
|
|
||||||||||||
Datums |
Atrašanās vieta |
Vārds |
Kuģa karoga valsts |
ID numurs |
Suga |
Produkta veids |
Nozvejas apgabals |
Daudzums |
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||
|
|
||||||||||||
Suga |
Produkta veids |
Nozvejas apgabals |
Daudzums |
Daudzums |
|||||||||
|
|
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
II Neleģislatīvi akti
REGULAS
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/54 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2344
(2022. gada 29. novembris)
par apropriāciju, kas pārnestas no 2022. finanšu gada, atlīdzināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 3. punktu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2116 (2021. gada 2. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (1), un jo īpaši tās 17. panta 3. punkta otro daļu,
apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (2) 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības un kuras attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (3) 4. panta 1. punktā minētajām darbībām, kuras finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Šāda pārnešana nedrīkst pārsniegt 2 % no sākotnējām Eiropas Parlamenta un Padomes nobalsotajām apropriācijām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (4) 8. pantā minēto tiešo maksājumu korekcijas summu, kas piemērota iepriekšējā finanšu gadā. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 3. punkta otro daļu 2022. finanšu gadam joprojām ir pieejamas apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu, un to apropriāciju kopējā summa, par kurām nav uzņemtas saistības un kuras ir pieejamas atlīdzināšanai, atbilst summai, kas ir lielāka nekā 0,2 % no ELGF izdevumu gada maksimālā apjoma. |
(3) |
Atbilstīgi Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 4. punktam atlīdzināšana attiecas tikai uz galīgajiem saņēmējiem tajās dalībvalstīs, kurās iepriekšējā finanšu gadā tika piemērota finanšu disciplīna (5). |
(4) |
Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/951 (6) 1. panta 1. punktu, lai izveidotu rezervi krīzes situācijām, tiešajiem maksājumiem attiecībā uz 2021. kalendāro gadu piemēro finanšu disciplīnu. Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/467 (7) 2022. finanšu gadā rezerve krīzes situācijām tika daļēji mobilizēta 350 milj. EUR apmērā, atstājot pieejamus 147,3 milj. EUR. Turklāt, pamatojoties uz 2022. gada ELGF apropriāciju izpildi dalītās pārvaldības ietvaros laikposmā no 2021. gada 16. oktobra līdz 2022. gada 15. oktobrim un provizorisko izpildi tiešās pārvaldības ietvaros no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim, papildu apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības, paliks ELGF 2022. gada budžetā. |
(5) |
Pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu deklarācijām par laikposmu no 2021. gada 16. oktobra līdz 2022. gada 15. oktobrim, saistībā ar finanšu disciplīnu dalībvalstu efektīvi piemērotā samazinājuma summa 2022. finanšu gadā ir 495,6 milj. EUR. |
(6) |
No šīs 2022. finanšu gadā piemērotās finanšu disciplīnas summas neizmantotās apropriācijas 485,2 milj. EUR apmērā, kas nepārsniedz 2 % no sākotnējām apropriācijām, kuras saistītas ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 4. panta 1. punktā minētajām darbībām, var pārnest uz 2023. finanšu gadu pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 3. punktu. |
(7) |
Lai nodrošinātu to, ka neizmantoto apropriāciju summas, kas finanšu disciplīnas piemērošanas rezultātā tiek atlīdzinātas galīgajiem saņēmējiem, ir samērīgas ar finanšu disciplīnas korekcijas summu, ir lietderīgi Komisijai noteikt summas, kas dalībvalstīm pieejamas atlīdzināšanai. |
(8) |
Ar šo regulu noteiktās summas ir galīgas un, neskarot samazinājumus, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu, tās piemēro visām citām korekcijām, kas ņemtas vērā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 18. panta 3. punktam pieņemtajā lēmumā par mēneša maksājumiem attiecībā uz dalībvalstu maksājumu aģentūru veiktajiem izdevumiem par 2022. gada oktobri, un visiem atskaitījumiem un papildu maksājumiem, kas jāveic saskaņā ar minētās regulas 18. panta 4. punktu, vai visiem lēmumiem, ko pieņems saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
(9) |
Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta ievadfrāzi apropriācijas, par kurām nav uzņemtas saistības, drīkst pārnest vienīgi uz nākamo finanšu gadu. Tāpēc ir lietderīgi, ka dalībvalstu izdevumu atbilstības datumus saistībā ar atlīdzināšanu, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 3. punktu, Komisija nosaka, ņemot vērā lauksaimniecības finanšu gadu, kas definēts minētās regulas 35. pantā. |
(10) |
Regulu (ES) 2021/2116 piemēro no 2023. gada 1. janvāra, kā noteikts minētās regulas 106. pantā. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Apropriāciju summas, kas no 2022. finanšu gada tiks pārnestas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu un 12. panta 2. punkta trešo daļu un kas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 3. punktu dalībvalstīm ir darītas pieejamas izdevumu atlīdzināšanai galīgajiem saņēmējiem ir noteiktas šīs regulas pielikumā.
Uz summām, kas tiks pārnestas, attiecas lēmums par pārnešanu, kuru Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 12. panta 3. punktu.
2. pants
Par dalībvalstu izdevumiem saistībā ar pārnesto apropriāciju atlīdzināšanu Savienības finansējumu var saņemt tikai tad, ja attiecīgās summas saņēmējiem ir izmaksātas pirms 2023. gada 16. oktobra.
3. pants
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2023. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 29. novembrī
Komisijas
un tās priekšsēdētājas vārdā –
Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta
ģenerāldirektors
Wolfgang BURTSCHER
(1) OV L 435, 6.12.2021., 187. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).
(5) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 8. panta 2. punktu finanšu disciplīnu 2022. finanšu gadā nepiemēro Horvātijai.
(6) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/951 (2021. gada 11. jūnijs), ar ko attiecībā uz 2021. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1306/2013 (OV L 209, 14.6.2021., 93. lpp.).
(7) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/467 (2022. gada 23. marts), ar ko sniedz ārkārtas pielāgošanas atbalstu ražotājiem lauksaimniecības nozarēs (OV L 96, 24.3.2022., 4. lpp.).
PIELIKUMS
Pārnesto apropriāciju atlīdzināšanai pieejamās summas
(summas EUR) |
|
Beļģija |
7 097 289 |
Bulgārija |
11 255 446 |
Čehija |
12 925 229 |
Dānija |
11 696 658 |
Vācija |
65 935 967 |
Igaunija |
2 749 659 |
Īrija |
15 643 791 |
Grieķija |
18 069 199 |
Spānija |
66 186 860 |
Francija |
99 836 686 |
Itālija |
42 101 124 |
Kipra |
412 283 |
Latvija |
4 020 097 |
Lietuva |
6 763 226 |
Luksemburga |
481 848 |
Ungārija |
17 623 016 |
Malta |
42 930 |
Nīderlande |
9 351 194 |
Austrija |
8 115 108 |
Polija |
30 712 998 |
Portugāle |
9 178 262 |
Rumānija |
21 215 691 |
Slovēnija |
1 049 202 |
Slovākija |
6 377 030 |
Somija |
6 987 416 |
Zviedrija |
9 419 153 |
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/58 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2345
(2022. gada 1. decembris),
ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) 2017/373, ar ko nosaka kopīgas prasības gaisa satiksmes pārvaldības/aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un citu gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju nodrošinātājiem un to uzraudzībai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 482/2008, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011, (ES) Nr. 1035/2011 un (ES) 2016/1377 un groza Regulu (ES) Nr. 677/2011, zviedru valodas versiju
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (1), un jo īpaši tās 43. panta 1. punkta a) un f) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/373 (2) zviedru valodas versijā IV pielikuma B apakšdaļas 4. sadaļas ATS.TR.400. punkta b) apakšpunktā ir kļūda attiecībā uz brīdināšanas pakalpojumu. Minētā kļūda maina tiesību normas nozīmi. |
(2) |
Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/373 zviedru valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas. |
(3) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko 2020. gada 6. janvārī sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
(neattiecas uz latviešu valodas versiju)
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.
(2) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/373 (2017. gada 1. marts), ar ko nosaka kopīgas prasības gaisa satiksmes pārvaldības/aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un citu gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju nodrošinātājiem un to uzraudzībai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 482/2008, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011, (ES) Nr. 1035/2011 un (ES) 2016/1377 un groza Regulu (ES) Nr. 677/2011 (OV L 62, 8.3.2017., 1. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/60 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2346
(2022. gada 1. decembris),
ar ko noteic kopīgas specifikācijas tādu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 par medicīniskām ierīcēm XVI pielikuma sarakstā norādīto izstrādājumu grupām, kas nav paredzēti medicīniskam nolūkam
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (1), un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu, saistībā ar šīs direktīvas 9. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) 2017/745 noteic noteikumus par to, kā Savienībā laiž tirgū, dara pieejamas tirgū vai nodod ekspluatācijā cilvēkiem paredzētas medicīniskas ierīces un šādu ierīču piederumus. Turklāt Regula (ES) 2017/745 noteic, ka par medicīniskam nolūkam neparedzētu XVI pielikuma sarakstā norādītu izstrādājumu grupām Komisijai jāpieņem kopīgas specifikācijas, kas pievēršas vismaz riska pārvaldības piemērošanai, kura aprakstīta minētās regulas I pielikumā noteiktajās vispārīgajās drošuma un veiktspējas prasībās, un vajadzības gadījumā – klīniskai izvērtēšanai par drošumu. |
(2) |
No kopīgo specifikāciju piemērošanas dienas Regula (ES) 2017/745 ir jāpiemēro arī medicīniskam nolūkam neparedzētu izstrādājumu grupām. |
(3) |
Lai ražotāji varētu pierādīt, ka medicīniskam nolūkam neparedzēti izstrādājumi attiecībā uz riska pārvaldības piemērošanu ir atbilstīgi, kopīgajām specifikācijām būtu jāaptver riska pārvaldības piemērošana, kas aprakstīta Regulas (ES) 2017/745 I pielikuma 1. iedaļas otrajā teikumā un 2.–5., 8. un 9. iedaļā. Tādējādi saskaņā ar Regulas (ES) 2017/745 9. panta 2. punktu izstrādājumus, kas nav paredzēti medicīniskam nolūkam un atbilst kopīgajām specifikācijām, uzskata par atbilstīgiem minēto normu prasībām. |
(4) |
Kopīgās specifikācijas principā būtu jānosaka visām tādu Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma sarakstā norādītu izstrādājumu grupām, kas nav paredzēti medicīniskam nolūkam. Tomēr Regula (ES) 2017/745 reglamentē laišanu tirgū, pieejamību tirgū vai nodošanu ekspluatācijā Savienībā, tāpēc izstrādājumiem, par kuru tirdzniecību Savienībā informācija nav pieejama, kopīgas specifikācijas nav vajadzīgas. Piemēram, informācijas nav par šādu izstrādājumu tirdzniecību Savienībā: kontaktlēcas, kurās ir tādi instrumenti kā antena vai mikroshēma, kontaktlēcas, kas ir aktīvas ierīces; aktīvi implantējami izstrādājumi, ko, izmantojot ķirurģiski invazīvus līdzekļus, paredzēts pilnīgi vai daļēji ievadīt cilvēka ķermenī, lai modificētu kādas ķermeņa daļas anatomiju vai šo daļu fiksētu; aktīvas ierīces, kas paredzētas, lai, izmantojot zemādas, zemgļotādas vai ādas injekciju vai citu ievades veidu, aizpildītu sejas vai citas ādas vai gļotādas zonas; aktīvs implantējams aprīkojums, kas paredzēts, lai samazinātu, izņemtu vai iznīcinātu taukaudus. Turklāt ar informāciju, kas pieejama par par dažiem izstrādājumiem, nepietiek, lai Komisija varētu izstrādāt kopīgas specifikācijas. Tas attiecas, piemēram, uz dažiem citiem izstrādājumiem, ko paredzēts ievadīt acī vai uz acs. |
(5) |
Par ādas apstrādei paredzētu izstrādājumu Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma nolūkā nebūtu jāuzskata solāriji un aprīkojums, kas ar infrasarkano optisko starojumu silda ķermeni vai tā daļas un paredzēts zemādas audu vai ķermeņa daļu apstrādei. Tāpēc uz tādiem izstrādājumiem šī regula neattiecas. |
(6) |
Izstrādājumu grupa, kas uzskaitīta Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 6. punktā, ir paredzēta smadzeņu stimulācijai, kur galvaskausā iekļūst tikai elektriskā strāva vai magnētiskais vai elektromagnētiskais lauks. Šī regula nebūtu jāattiecina uz invazīvām ierīcēm, kas paredzētas smadzeņu stimulācijai, piemēram, elektrodiem vai sensoriem, kas daļēji vai pilnībā tiek ievadīti cilvēka ķermenī. |
(7) |
Regula (ES) 2017/745 noteic, ka minētās regulas XVI pielikumā norādīts medicīniskam nolūkam neparedzēts izstrādājums, ko izmanto paredzētajos apstākļos un paredzētajiem nolūkiem, nerada nekādu risku vai rada risku, kas nepārsniedz tādu ar izstrādājuma lietošanu saistītu maksimālu pieņemamu risku, kurš saskan ar augsta līmeņa aizsardzību personu drošībai un veselībai. |
(8) |
Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikumā norādītu medicīniskam nolūkam neparedzētu izstrādājumu grupas plašā klāstā aptver ierīces, kas paredzētas dažāda veida izmantojumam un paredzētajiem lietojumiem. Būtu jāizstrādā vienota riska pārvaldības metodika, kas nodrošinātu, ka dažādu grupu ierīču ražotāji piemēro saskaņotu pieeju, un kas veicinātu kopīgo specifikāciju saskanīgu īstenošanu. |
(9) |
Lai nodrošinātu pienācīgu riska pārvaldību, ir jāapzina konkrēti riska faktori, kas jāanalizē un jāsamazina līdz minimumam, un jānosaka konkrēti riska kontroles pasākumi, kas jāīsteno attiecībā uz katru Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikumā norādīto izstrādājumu grupu. |
(10) |
Lai atvieglotu riska pārvaldības īstenošanu, ko veic gan medicīnisko ierīču ražotāji, gan tādu izstrādājumu ražotāji, kas nav paredzēti medicīniskam nolūkam, riska pārvaldībai attiecībā uz abām izstrādājumu grupām būtu jābalstās uz vieniem un tiem pašiem saskaņotajiem principiem, un prasībām vajadzētu būt saderīgām. Tāpēc noteikumiem par riska pārvaldības piemērošanu būtu jāatbilst labi iedibinātiem starptautiskiem norādījumiem šajā jomā, tostarp starptautiskajam standartam ISO 14971:2019 par riska pārvaldības piemērošanu medicīniskām ierīcēm. |
(11) |
Regula (ES) 2017/745 paredz, ka medicīniskam nolūkam neparedzētu izstrādājumu klīniskā izvērtēšana jābalsta uz attiecīgiem klīniskiem datiem par veiktspēju un drošumu. Šādos datos jābūt informācijai, kas iegūta pēctirgus uzraudzībā, pēctirgus klīniskajā pēckontrolē un attiecīgā gadījumā – specifiskā klīniskā pētījumā. Tā kā kopumā nav iespējams pierādīt, ka medicīniska ierīce un medicīniskam nolūkam neparedzēts izstrādājums ir līdzvērtīgi, ja visi pieejamie klīnisko pētījumu rezultāti attiecas tikai uz medicīniskām ierīcēm, par medicīniskam nolūkam neparedzētiem izstrādājumiem būtu jāveic klīniski pētījumi. |
(12) |
Ja veic klīniskus pētījumus, lai apstiprinātu atbilstību attiecīgajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, klīniskos pētījumus un atbilstības novērtēšanu nav iespējams pabeigt sešu mēnešu laikā. Šādiem gadījumiem būtu jānosaka pārejas pasākumi. |
(13) |
Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā jāiesaista paziņotā struktūra, ražotājs atbilstības novērtēšanu nevar pabeigt sešu mēnešu laikā. Šādiem gadījumiem būtu jānosaka pārejas pasākumi. |
(14) |
Pārejas noteikumi būtu jānosaka arī attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikums un kuriem paziņotās struktūras ir izdevušas sertifikātus saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/42/EEK (2). Arī attiecībā uz šiem izstrādājumiem ražotājs nevar pabeigt klīniskos pētījumus un atbilstības novērtēšanu sešu mēnešu laikā. |
(15) |
Lai pārejas periodā nodrošinātu izstrādājumu drošumu, tos būtu jāatļauj joprojām laist tirgū un darīt tirgū pieejamus vai nodot ekspluatācijā, ja vien attiecīgie izstrādājumi jau ir likumīgi tirgoti Savienībā pirms šīs regulas piemērošanas dienas, ja tie joprojām atbilst Savienības un valstu tiesību aktu prasībām, kas bija piemērojamas pirms šīs regulas piemērošanas dienas, un ja to konstrukcija un paredzētais nolūks netiek būtiski mainīti. Tā kā pārejas pasākumu ieviešanas mērķis ir ražotājiem atvēlēt laiku, ar ko pietiek vajadzīgo klīnisko pētījumu un atbilstības novērtēšanas procedūru izpildei, ja ražotāji klīniskos pētījumus vai attiecīgā gadījumā atbilstības novērtēšanas procedūru neveic saprātīgā termiņā, pārejas pasākumi būtu jābeidz. |
(16) |
Ir notikušas apspriedes ar Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu. |
(17) |
Šīs regulas piemērošanas diena būtu jāatliek, kā paredzēts Regulā (ES) 2017/745. |
(18) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Medicīnisko ierīču komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Kopīgās specifikācijas
1. Šī regula noteic kopīgas specifikācijas tādu medicīniskam nolūkam neparedzētu izstrādājumu grupām, kas norādītas Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikumā.
I pielikums noteic kopīgas specifikācijas visām šīm medicīniskam nolūkam neparedzētu izstrādājumu grupām.
II pielikums noteic kopīgas specifikācijas kontaktlēcām; norādītas minētā pielikuma 1. iedaļā.
III pielikums noteic kopīgas specifikācijas izstrādājumiem (izņemot tetovēšanā izmantojamus izstrādājumus un pīrsingu), ko paredzēts ar ķirurgiski invazīviem līdzekļiem pilnīgi vai daļēji ievadīt cilvēka ķermenī, lai modificētu tā anatomiju; norādīti minētā pielikuma 1. punktā.
IV pielikums noteic kopīgas specifikācijas vielām, vielu kombinācijām vai izstrādājumiem (izņemot tetovēšanai paredzētus), ko paredzēts izmantot sejas vai citu ādas vai gļotādas membrānu aizpildīšanai ar zemādas, zemgļotādas vai ādas injekciju vai citā ievades veidā; norādīti minētā pielikuma 1. punktā.
V pielikums noteic kopīgas specifikācijas aprīkojumam, kas paredzēts, lai samazinātu, izņemtu vai likvidētu taukaudus, piemēram, tauku atsūkšanas, lipolīzes vai lipoplastijas iekārtām; norādīts minētā pielikuma 1. punktā.
VI pielikums noteic kopīgas specifikācijas ādas atjaunošanas, tetovējumu vai matu noņemšanas vai citādas ādas apstrādes aprīkojumam, kas izstaro augstas intensitātes elektromagnētisko starojumu (piemēram, infrasarkano, redzamu gaismu un ultravioleto) un ko paredzēts izmantot uz cilvēka ķermeņa; arī aprīkojumam, kas darbojas ar koherentiem un nekoherentiem avotiem, monohromatiskā un plašā spektrā, piemēram, lāzeru un spēcīgu gaismas impulsa iekārtām; norādīts minētā pielikuma 1. punktā.
VII pielikums noteic kopīgas specifikācijas smadzeņu stimulācijas aprīkojumam, kas darbojas ar elektrisko strāvu vai magnētisko vai elektromagnētisko lauku, kurš iekļūst galvaskausā, lai modificētu neironu aktivitāti smadzenēs; norādīts minētā pielikuma 1. iedaļā.
2. Šajā regulā noteiktās kopīgās specifikācijas attiecas uz prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) 2017/745 I pielikuma 1. iedaļas otrajā teikumā, 2.–5., 8. un 9. iedaļā.
2. pants
Pārejas noteikumi
1. Izstrādājumu, attiecībā uz kuru ražotājs gatavojas veikt vai veic klīnisku pētījumu, lai ģenerētu klīniskos datus klīniskai izvērtēšanai nolūkā apstiprināt atbilstību attiecīgajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kuras izklāstītas Regulas (ES) 2017/745 I pielikumā, un šajā regulā izklāstītajām kopīgajām specifikācijām, un atbilstības novērtēšanā, kurā saskaņā ar minētās regulas 52. pantu jābūt iesaistītai paziņotajai struktūrai, drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā līdz 2028. gada 22. jūnijam, ja vien ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
izstrādājums Savienībā jau ir likumīgi tirgots pirms 2023. gada 22. jūnija un joprojām atbilst Savienības un valstu tiesību aktu prasībām, kas tam bija piemērojamas pirms 2023. gada 22. jūnija; |
b) |
izstrādājuma konstrukcija un paredzētais nolūks nav būtiski mainīti. |
Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, no 2024. gada 22. jūnija līdz 2024. gada 22. decembrim izstrādājumu, kas atbilst minētās daļas nosacījumiem, drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tikai tad, ja sponsors no attiecīgās dalībvalsts ir saņēmis paziņojumu atbilstoši Regulas (ES) 2017/745 70. panta 1. vai 3. punktam, kurā apstiprināts, ka pieteikums uz izstrādājuma klīnisko pētījumu ir pilnīgs un ka klīniskais pētījums ir Regulas (ES) 2017/745 darbības jomā.
Atkāpjoties no pirmās daļas, no 2024. gada 23. decembra līdz 2026. gada 22. jūnijam izstrādājumu, kas atbilst minētās daļas nosacījumiem, drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tikai tad, ja sponsors ir sācis klīnisko pētījumu.
Atkāpjoties no pirmās daļas, no 2026. gada 23. jūnija līdz 2028. gada 22. jūnijam izstrādājumu, kas atbilst minētās daļas nosacījumiem, drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tikai tad, ja paziņotā struktūra un ražotājs ir parakstījuši vienošanos par atbilstības novērtēšanas veikšanu.
2. Izstrādājumu, attiecībā uz kuru ražotājs negatavojas veikt klīnisku pētījumu, bet kura atbilstības novērtēšanā jāiesaista paziņotā struktūra saskaņā ar minētās regulas 52. pantu, drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā līdz 2025. gada 22. jūnijam, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
izstrādājums jau ir likumīgi tirgots Savienībā pirms 2023. gada 22. jūnija un joprojām atbilst Savienības un valstu tiesību aktu prasībām, kas tam bija piemērojamas pirms 2023. gada 22. jūnija; |
b) |
izstrādājuma konstrukcijā un paredzētajā nolūkā nav būtisku izmaiņu. |
Atkāpjoties no pirmās daļas, no 2023. gada 22. septembra līdz 2025. gada 22. jūnijam izstrādājumu, kas atbilst minētās daļas nosacījumiem, drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tikai tad, ja paziņotā struktūra un ražotājs ir parakstījuši vienošanos par atbilstības novērtēšanas veikšanu.
3. Izstrādājumu, uz kuru attiecas šī regula un uz kuru attiecas sertifikāts, ko paziņotā struktūra izsniegusi saskaņā ar Direktīvu 93/42/EEK, drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā līdz datumiem, kas noteikti attiecīgi 1. punkta pirmajā daļā un 2. punkta pirmajā daļā, arī pēc šāda sertifikāta derīguma termiņa beigām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
izstrādājums Savienībā jau likumīgi tirgots pirms 2023. gada 22. jūnija un joprojām atbilst Direktīvas 93/42/EEK prasībām, izņemot prasību, ka tam jābūt derīgam sertifikātam, ko izdevusi paziņotā struktūra, ja sertifikāta termiņš beidzas pēc 2021. gada 26. maija; |
b) |
izstrādājuma konstrukcija un paredzētais nolūks nav būtiski mainīti; |
c) |
pēc tam, kad beidzies termiņš sertifikātam, ko paziņotā struktūra izdevusi saskaņā ar Direktīvu 93/42/EEK, atbilstīgu uzraudzību attiecībā uz atbilstību šā punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem nodrošina ar rakstisku vienošanos, ko parakstījusi paziņotā struktūra, kas izdevusi sertifikātu saskaņā ar Direktīvu 93/42/EEK, vai paziņotā struktūra, kas izraudzīta saskaņā ar Regulu (ES) 2017/745, un ražotājs. |
3. pants
Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. To piemēro no 2023. gada 22. jūnija. Tomēr 2. panta 3. punktu piemēro no 2022. gada 22. decembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.
(2) Padomes Direktīva 93/42/EEK (1993. gada 14. jūnijs) par medicīnas ierīcēm (OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
Tvērums
1. |
Šo pielikumu piemēro visām ierīcēm, uz kurām attiecas II–VII pielikums. |
Riska pārvaldība
2. Vispārīgās prasības
2.1. |
Ražotāji nosaka un dokumentē pienākumus, darbības kārtību un kritērijus šādu riska pārvaldības procesa posmu izpildei:
|
2.2. |
Ražotāju augstākā līmeņa vadība nodrošina, ka tiek piešķirti pietiekami resursi un ka riska pārvaldības veikšanai tiek norīkoti kompetenti darbinieki. Augstākā līmeņa vadība nosaka un dokumentē riska pieņemamības kritēriju noteikšanas politiku. Šādā politikā ņem vērā visaugstāko aktuālo tehniskās attīstības līmeni, zināmās ieinteresēto personu paustās bažas, kas saistītas ar drošumu, un tā ietver principu, ka riski iespējami jānovērš vai jāsamazina ar kontroles pasākumiem, negatīvi neietekmējot kopējo atlikušo risku. Augstākā līmeņa vadība nodrošina riska pārvaldības procesa izpildi un plānotos intervālos pārskata tā sekmes un piemērotību. |
2.3. |
Darbinieki, kas ir atbildīgi par riska pārvaldības uzdevumu veikšanu, ir attiecīgi kvalificēti. Ja tas vajadzīgs uzdevumu veikšanai, darbiniekiem ir pierādītas un dokumentētas zināšanas un pieredze darbā ar konkrēto ierīci, līdzvērtīgām medicīniskam nolūkam neparedzētām ierīcēm vai analoģiskām medicīniskam nolūkam paredzētām ierīcēm, kā arī zināšanas par izmantotajām tehnoloģijām un riska pārvaldības metodēm. Darbinieku kvalifikāciju un kompetenci, piemēram, izglītību, apmācību, prasmes un pieredzi dokumentē.
Ar analoģisku medicīniskam nolūkam paredzētu ierīci saprot to pašu ierīci, kas ir paredzēta medicīniskam nolūkam, vai medicīnisku ierīci, kuras līdzvērtīgumu tai pašai medicīniskam nolūkam paredzētajai ierīcei ražotājs ir pierādījis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 (1) XIV pielikuma 3. punktu. |
2.4. |
Riska pārvaldības darbību rezultātus, arī atsauci uz ierīci, atsauci uz personām, kas veikušas šīs darbības, un šādu darbību veikšanas datumus reģistrē. Attiecībā uz katru konstatēto apdraudējumu reģistrētie dati nodrošina riska analīzes, riska izvērtēšanas, riska kontroles un atlikušo risku izvērtēšanas rezultātu izsekojamību. |
2.5. |
Pamatojoties uz riska pārvaldības procesa rezultātiem, ražotāji nosaka lietotāju un patērētāju kategorijas, kuras nevar ierīci lietot vai attiecībā uz kurām jāpiemēro īpaši lietošanas nosacījumi. Ar patērētāju saprot fizisku personu, kuras vajadzībām medicīniskam nolūkam neparedzētu izstrādājumu plānots lietot. |
2.6. |
Visā ierīces dzīves ciklā ražotājs izveido sistēmu, kas attiecībā uz minēto ierīci nodrošina pastāvīgu un sistemātisku riska pārvaldības procesa atjaunināšanu. |
3. Riska pārvaldības plānošana
3.1. |
Riska pārvaldības plānošanas dokumentos iekļauj:
|
3.2. |
Riska pieņemamības kritēriju vidū ir kopējā atlikušā riska pieņemamības kritērija apraksts. Definē un dokumentē kopējā atlikušā riska izvērtēšanas metodi. |
3.3. |
Pēc 2.2. punktā minētajā kārtībā noteiktajiem principiem nosakot riska pieņemamības kritērijus, ražotāji uzskata, ka pēc iespējas jānovērš vai jāsamazina visi riski, tostarp ar ķirurģisku iejaukšanos saistīti riski. Ja nevēlami blakusefekti ir pārejoši un to gadījumā nav vajadzīga medicīniska vai ķirurģiska iejaukšanās, lai novērstu dzīvību apdraudošu slimību vai pastāvīgu organisma funkcijas pavājināšanos, vai pastāvīgu organisma struktūras bojājumu, atlikušos riskus var uzskatīt par pieņemamiem. Ja viens vai vairāki šā punkta nosacījumi nav izpildīti, ražotājs to pamato, paskaidrojot riska pieņemamības iemeslus. |
4. Apdraudējumu apzināšana un riska analizēšana
4.1. |
Apdraudējumu apzināšanai un riska analizēšanai paredzētie dokumenti:
|
4.2. |
Ierīces paredzētā lietojuma aprakstā iekļauj informāciju par cilvēka ķermeņa daļu vai audu veidu, ar kuriem ir mijiedarbība, lietotāju un patērētāju kategorijām, lietošanas vidi un apstrādes procedūru. |
4.3. |
Riska analīzē ražotāji ņem vērā dažādu lietotāju un patērētāju grupu īpatnības. Tas nozīmē, ka jāapsver, vai lietotājs ir veselības aprūpes speciālists vai neprofesionālis. Ja lietotājs ir neprofesionālis, personu, kurai nav kvalifikācijas ierīces lietošanā nošķir no personas, kura ierīci lieto saistībā ar profesionālu darbību un kurai, lai gan tā nav veselības aprūpes speciālists, ir pierādīta kvalifikācija ierīces lietošanai. Ražotājs pieņem, ka ierīce ir pieejama visām šīm lietotāju un patērētāju grupām, ja vien ierīci nepārdod tieši veselības aprūpes speciālistiem. |
4.4. |
Riska analizēšanas un kaitējuma smaguma un rašanās varbūtības aplēses vajadzībām par vienu no informācijas avotiem ražotāji uzskata klīniskos datus. |
4.5. |
Ja ierīču īpašību vai ētisku iemeslu dēļ datus par kaitējuma rašanās varbūtību iegūt nav iespējams, ražotāji risku izvērtē, pamatojoties uz kaitējuma veidu un kaitējuma rašanās varbūtības visnelabvēlīgāko novērtējumu. Tehniskajā dokumentācijā ražotāji sniedz pierādījumus par iemeslu, kura dēļ dati par kaitējuma rašanās varbūtību netiek sniegti. |
4.6. |
Reģistrē riska analīzes tvēruma aprakstu. |
5. Riska izvērtēšana
5.1. |
Jebkurā bīstamā situācijā ražotāji izvērtē aplēstos riskus un nosaka, vai riski ir pieņemami saskaņā ar kritērijiem, kas minēti 3.1. punkta e) apakšpunktā. |
5.2. |
Ja risks nav pieņemams, risks tiek kontrolēts. |
5.3. |
Ja risks ir pieņemams, risks nav jākontrolē un par atlikušo risku uzskata galīgo aplēsto risku. |
6. Riska kontrole un atlikušo risku aplēse
6.1. |
Riska kontroles un atlikušo risku aplēses dokumentu vidū ir:
|
6.2. |
Riska kontroles pasākumus, kas jāīsteno ražotājam, izraugās no šādām riska kontroles iespēju kategorijām:
Ražotāji izvēlas riska kontroles pasākumus prioritārā secībā no a) līdz d) apakšpunktam. Riska kontroles varianta pasākumus īsteno tikai tad, ja iepriekšējā varianta pasākumus īstenot nav iespējams vai ja to īstenošana iepriekš nav nodrošinājuši riska pieņemamību. |
6.3. |
Ražotāji nodrošina, ka informācija par drošumu ir sniegta ne tikai lietošanas pamācībā vai etiķetē, bet ir pieejama arī ar citiem līdzekļiem. Ņem vērā pašā ierīcē iebūvētu informāciju, ko lietotājs nevar ignorēt, un ņem vērā publiski pieejamu informāciju, kas lietotājam ir viegli pieejama. Attiecīgā gadījumā apsver, vai lietotāji nav jāapmāca. Informāciju sniedz, ņemot vērā lietotāju un patērētāju izpratnes pakāpi, kas minēta 9. punktā. |
6.4. |
Riska kontroles pasākumus veic pat tad, ja tādējādi samazinās ierīces veiktspēja, ja vien tiek saglabāta ierīces galvenā funkcija. |
6.5. |
Pieņemot lēmumu par riska kontroles pasākumiem, ražotāji pārbauda, vai riska kontroles pasākumi nerada jaunu kaitējumu, apdraudējumus vai bīstamas situācijas un vai minētie pasākumi neietekmē aplēstos riskus iepriekš apzinātās bīstamās situācijās. Riska samazināšana nepalielina vienu vai vairākus citus riskus tādā veidā, ka varētu palielināties kopējais atlikušais risks. |
7. Riska pārvaldības pārskats
7.1. |
Riska pārvaldības pārskatīšanas dokumentu vidū ir pirms ierīces laišanas tirdzniecībā veikts pārskats. Pārskatīšanā ir nodrošināts, ka:
|
8. Ražošanas un pēcražošanas darbības
8.1. |
Ražošanas un pēcražošanas darbību dokumentos:
Sistēmā, kurā vāc un pārskata informāciju par ierīci no pēcražošanas posmiem, ražotāji ņem vērā klīniskos datus no pēctirgus uzraudzības un attiecīgā gadījumā klīniskos datus no drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma, kas minēts Regulas (ES) 2017/745 32. pantā, vai pēctirgus klīniskās pēckontroles, kas minēta iepriekš minētās regulas XIV pielikuma B daļā. |
8.2. |
Lai noteiktu kritērijus, pēc kuriem izvērtē savāktās informācijas ietekmi, ražotājs ņem vērā:
Jebkādu apkopotās informācijas ietekmi, kas skar riska pārvaldības procesa rezultātus un piemērotību, uzskata par informāciju, kas izmantojama 2.2. punktā minētajā augstākā līmeņa vadības veiktajā pārskatīšanā. |
8.3. |
Lai precizētu turpmākās darbības ar iepriekšējo riska pārvaldības darbību rezultātiem, ražotāji apsver, vai neatjaunināt iepriekšējos riska pārvaldības darbību rezultātus, lai:
|
8.4. |
Ražotāji ņem vērā visas izmaiņas risku apzināšanā, analīzē un izvērtēšanā, kas varētu rasties, ņemot vērā jaunus datus vai izmaiņas ierīces lietošanas vidē. |
Informācija par drošumu
9. |
Sniedzot informāciju par drošumu, kas minēta 6.2. punkta d) apakšpunktā, un par riskiem, kas saistīti ar 11.2. punkta c) apakšpunktā un 12.1. punkta c) apakšpunktā minētās ierīces lietošanu, ražotāji ņem vērā:
|
10. |
Ja ražotājs ierīci ir paredzējis tikai ar medicīnu nesaistītam nolūkam, kopā ar ierīci nodrošinātajā informācijā nav neviena apgalvojuma vai paziņojuma par klīnisko ieguvumu. Ja ražotājs ierīci ir paredzējis medicīniskam un ar medicīnu nesaistītam nolūkam, informācijā, kas sniegta ar medicīnu nesaistītam nolūkam, nav apgalvojumu vai paziņojumu par klīnisko ieguvumu. |
11. Etiķete
11.1. |
Etiķetē ir iekļauti vārdi “ar medicīnu nesaistītam nolūkam:”, un aiz tiem ir sniegts šī ar medicīnu nesaistītā nolūka apraksts. |
11.2. |
Ja iespējams, ražotāji uz etiķetes norāda:
|
12. Lietošanas pamācība
12.1. |
Lietošanas pamācībā iekļauj:
|
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).
II PIELIKUMS
Tvērums
1. |
Šo pielikumu piemēro kontaktlēcām, kas norādītas Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 1. punktā. Šis pielikums neattiecas uz kontaktlēcām, kurās ir tādi instrumenti kā antena vai mikroshēma, kontaktlēcām, kas ir aktīvas ierīces, un citiem izstrādājumiem, ko paredzēts ievadīt acī vai uz acs. |
Riska pārvaldība
2. |
Šīs regulas I pielikumā paredzētajā riska pārvaldības procesā, kas ir ar ierīci saistīto risku analīzes daļa, ražotāji ņem vērā šā pielikuma 3. punktā norādītos konkrētos riskus un, ja tas attiecībā uz ierīci relevanti, izmanto šā pielikuma 4. punktā norādītos konkrētos riska kontroles pasākumus. |
3. Konkrētie riski
3.1. |
Ražotāji analizē un pēc iespējas novērš vai samazina riskus, kas saistīti ar turpmāk minētajiem elementiem.
|
4. Specifiskie riska kontroles pasākumi
a) |
Lēca nedrīkst mazināt redzeslauku, arī pamatoti paredzamas pārvirzes vai neprecīzas novietošanas gadījumā. Lēcai jānodrošina pietiekama gaismas caurlaidība pietiekamai redzamībai jebkādos lietošanas apstākļos. |
b) |
Visi lēcas materiāli un primārā iepakojuma iekšējā puse, ieskaitot glabāšanas šķīdumu, ir biosaderīgi, nekairinoši un netoksiski. Turklāt vielas, ko izmanto kontaktlēcu krāsošanai vai apdrukāšanai, ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem neizskalojas. |
c) |
Lēcas un to primārā iepakojuma iekšējā puse, arī glabāšanas šķīdums, ir sterili un nepirogēniski. Ssaskarē ar acīm glabāšanas šķidrums nekaitē radzenei, acij un apkārtējiem audiem. |
d) |
Lēcas projektē tā, lai neapdraudētu radzenes, acu un apkārtējo audu veselību. Ņem vērā lēcu īpašības, piemēram, zemu skābekļcaurlaidību, neprecīzu novietojumu, pārvirzi, asas malas, abrazīvu nodilumu, mehāniskā spiediena sadalījuma nevienmērību. |
e) |
Attiecībā uz daudzkārt lietojamām lēcām ražotājs kopā ar lēcu piegādā iedarbīgus apkopes šķidrumus un tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļus, ar ko pietiek visam lēcas dzīves laikam, vai norāda nepieciešamos apkopes šķidrumus un tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļus. Ražotājs piegādā vai norāda arī jebkuru citu aprīkojumu vai instrumentus daudzkārt lietojamu lēcu apkopei un tīrīšanai. |
f) |
Attiecībā uz daudzkārt lietojamām lēcām ražotājs apstiprina maksimālo atkārtotas lietošanas gadījumu skaitu un maksimālo lietošanas ilgumu (piemēram, stundās dienā un/vai dienu skaitā). |
g) |
Ražotāji apsver, vai sausuma kompensēšanai nav jāizmanto acu pilieni. Ja šādi acu pilieni ir vajadzīgi, ražotāji nosaka kritērijus, lai pierādītu to piemērotību; |
h) |
ražotāji izstrādā procedūru, kā lietotājam identificēt nevēlamus blakusefektus un kā to gadījumā rīkoties, arī par šādiem nevēlamiem blakusefektiem ziņojot ražotājam; |
i) |
lietošanas pamācība un etiķete ir izstrādātas un uzrakstītas tā, lai būtu saprotamas neprofesionālim un ļautu neprofesionālim droši lietot ierīci. |
Informācija par drošumu
5. Etiķete
5.1. |
Uz lietotājiem paredzētā ārējā iepakojuma ir šādas norādes:
|
6. Lietošanas pamācība
6.1. |
Lietošanas pamācībā ir:
|
III PIELIKUMS
Tvērums
1. |
Šo pielikumu piemēro Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 2. punktā norādītajiem izstrādājumiem, ko ar ķirurģiski invazīviem līdzekļiem paredzēts pilnīgi vai daļēji ievadīt cilvēka ķermenī, lai modificētu tā anatomiju. Šis pielikums neattiecas uz tetovēšanā izmantojamiem izstrādājumiem un pīrsingu un izstrādājumiem, ko ar ķirurģiski invazīviem līdzekļiem paredzēts pilnīgi vai daļēji ievadīt cilvēka ķermenī, lai nostiprinātu tā daļas. Šis pielikums neattiecas uz aktīvām implantējamām ierīcēm. |
Riska pārvaldība
2. |
Šīs regulas I pielikumā paredzētajā riska pārvaldības procesā, kas ir ar ierīci saistīto risku analīzes daļa, ražotāji ņem vērā šā pielikuma 3. punktā norādītos konkrētos riskus un, ja tas attiecībā uz ierīci relevanti, izmanto šā pielikuma 4. punktā norādītos konkrētos riska kontroles pasākumus.
Riska analīzē iekļauj iedaļu par riskiem, kas saistīti ar konkrētu ar medicīnu nesaistītu nolūku ievadīt ierīci cilvēka ķermenī, izmantojot ķirurģiski invazīvus līdzekļus, ņemot vērā ierīces potenciālo lietotāju un patērētāju īpašās iezīmes. |
3. Konkrētie riski
3.1. |
Ražotāji ņem vērā šādus aspektus un saistītos riskus:
|
3.2. |
Konkrētāk, attiecīgā gadījumā ražotāji izanalizē, pēc iespējas novērš vai samazina ar šādiem apdraudējumiem vai kaitējumu saistītos riskus:
|
4. Konkrētie riska kontroles pasākumi
a) |
Ierīces ir sterilas un nepirogēniskas. Ja piegādā nesterilus implantus ar mērķi tos pirms lietošanas sterilizēt, sniedz adekvātu informāciju par sterilizāciju. |
b) |
Ierīces drošu lietošanu pamato ar klīniskiem un citiem datiem, ņemot vērā anatomisko atrašanās vietu. |
c) |
Ilgstoši vāc datus, ar kuriem būtu iespējams izvērtēt no ierīcēm cēlušos nenoārdāmu vielu klātbūtni. |
d) |
Regulas (ES) 2017/745 I pielikuma 10.4.1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto vielu klātbūtni izvērtē neatkarīgi no to koncentrācijas. |
e) |
Ražotāji nodrošina apmācību par ierīces implantēšanu un drošu lietošanu. Minētā apmācība ir lietotājiem piekļūstama. |
Informācija par drošumu
5. Etiķete
5.1. |
Etiķetē iekļauj:
|
6. Lietošanas pamācība
6.1. |
Lietošanas pamācībā ietver:
|
6.2. |
Lietošanas pamācībā iekļauj pielikumu, kas sagatavots valodā, kuru parasti saprot neprofesionāļi, un tādā formā, ko ir viegli nodot visiem patērētājiem. Pielikumā iekļauj:
|
IV PIELIKUMS
Tvērums
1. |
Šo pielikumu piemēro Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 3. punktā norādītajām vielām, vielu kombinācijām vai izstrādājumiem, ko paredzēts izmantot sejas vai citu ādas vai gļotādas membrānu aizpildīšanai, izmantojot zemādas, zemgļotādas vai ādas injekciju vai citu ievades veidu, izņemot tos, kas paredzēti tetovēšanai. Šis pielikums attiecas tikai uz tādiem Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 3. punktā norādītiem līdzekļiem ievadīšanai ķermenī, piemēram, šļircēm un dermrolleriem, kas jau ir uzpildīti ar vielām, vielu kombinācijām vai citiem izstrādājumiem. Šis pielikums neattiecas uz aktīvajām ierīcēm. |
Riska pārvaldība
2. |
Šīs regulas I pielikumā paredzētajā riska pārvaldības procesā, kas ir ar ierīci saistīto risku analīzes daļa, ražotāji ņem vērā šā pielikuma 3. punktā norādītos konkrētos riskus un, ja tas attiecībā uz ierīci relevanti, izmanto šā pielikuma 4. punktā norādītos konkrētos riska kontroles pasākumus. |
3. Konkrētie riski
3.1. |
Ražotāji ņem vērā šādus aspektus un saistītos riskus:
|
3.2. |
Attiecīgā gadījumā ražotāji izanalizē, pēc iespējas novērš vai samazina ar šādiem apdraudējumiem vai kaitējumu saistītos riskus:
|
4. Konkrētie riska kontroles pasākumi
a) |
Ierīces ir sterilas, nepirogēniskas un paredzētas vienreizējai lietošanai. |
b) |
Ierīces drošu lietošanu pamato ar klīniskiem un citiem datiem, ņemot vērā anatomisko atrašanās vietu. |
c) |
Ilgstoši vāc datus, ar kuriem būtu iespējams izvērtēt no ierīcēm cēlušos nenoārdāmu vielu klātbūtni. |
d) |
Ražotāji nodrošina apmācību par ierīces ievadīšanu un drošu lietošanu. Minētā apmācība ir lietotājiem piekļūstama. |
e) |
Regulas (ES) 2017/745 I pielikuma 10.4.1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto vielu klātbūtni izvērtē neatkarīgi no to koncentrācijas. |
Informācija par drošumu
5. Etiķete
5.1. |
Etiķetē iekļauj:
|
6. Lietošanas pamācība
6.1. |
Lietošanas pamācībā ietver:
|
6.2. |
Lietošanas pamācībā iekļauj pielikumu, kas sagatavots valodā, kuru parasti saprot neprofesionāļi, un tādā formā, ko ir viegli nodot visiem patērētājiem. Pielikumā iekļauj:
Turklāt īpaša pielikuma daļa ir paredzēta, lai attiecībā uz katru patērētāju reģistrētu informāciju par injekciju vietu, skaitu un tilpumu. Šo daļu ražotājs ieteic aizpildīt veselības aprūpes speciālistam. |
V PIELIKUMS
Tvērums
1. |
Šo pielikumu piemēro Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 4. punktā norādītajam aprīkojumam, kas paredzēts, lai samazinātu, izņemtu vai iznīcinātu taukaudus, piemēram, tauku atsūkšanas, lipolīzes vai lipoplastijas iekārtām. Šis pielikums neattiecas uz aktīvām implantējamām ierīcēm. |
Definīcijas
2. |
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:
|
Riska pārvaldība
3. |
Šīs regulas I pielikumā paredzētajā riska pārvaldības procesā, kas ir ar ierīci saistīto risku analīzes daļa, ražotāji ņem vērā šā pielikuma 4. punktā norādītos konkrētos riskus un, ja tas attiecībā uz ierīci relevanti, izmanto šā pielikuma 5. punktā norādītos konkrētos riska kontroles pasākumus. |
4. Konkrētie riski
4.1. |
Attiecīgā gadījumā attiecībā uz konkrēto ierīci ražotāji ņem vērā šādus aspektus un saistītos riskus:
|
4.2. |
Attiecīgā gadījumā attiecībā uz konkrēto ierīci ražotāji analizē, pēc iespējas novērš vai samazina riskus, kas saistīti ar šādiem apdraudējumiem vai kaitējumu:
|
4.3. |
Papildus 4.2. punktā norādītajiem riskiem attiecībā uz tauku atsūkšanas ierīcēm ražotāji izanalizē, pēc iespējas novērš vai samazina šādus riskus:
|
4.4. |
Konkrētāk, attiecībā uz lipolīzes ierīcēm papildus 4.2. punktā norādītajiem riskiem ražotāji izanalizē, pēc iespējas novērš vai samazina riskus, kas saistīti ar šādiem apdraudējumiem vai kaitējumu:
Izpildot šīs punkta prasības, ražotāji ņem vērā audu īpašības un to hidratācijas stāvokli. |
5. Konkrētie riska kontroles pasākumi
5.1. |
Visiem materiāliem, kas nonāk saskarē ar ķermeni, jābūt bioloģiski saderīgiem, nekairinošiem un netoksiskiem, ja tos izmanto saskaņā ar lietošanas pamācību. |
5.2. |
Invazīvās ierīču daļas pirms lietošanas ir sterilas un nepirogēniskas. |
5.3. |
Lipolīzes ierīcēs ir nodrošināta lietošanas ilguma, viļņformas, pievadītās enerģijas un uz ķermeņa vai tā iekšienē sasniegtās temperatūras kontroles funkcija. Kontroles funkciju vidū ir vienlaicīgi vizuāli un audiāli automātiski trauksmes signāli gadījumiem, kur tiek sasniegta viena parametra (piemēram, temperatūra, enerģija un spiediens un lietošanas ilgums) vai parametru kombinācijas kritiskā vērtība. |
5.4. |
Attiecīgā gadījumā ražotāji pārliecinās, ka ierīcēm ir šādas funkcijas: attiecīgs iepriekšējs zemas enerģijas plūsmas iestatījums, avārijas apstādināšanas funkcija (piemēram, avārijas apturēšanas slēdzis), automātiska deaktivācija attiecīgi pārmērīgas ekspozīcijas vai pārmērīgas tauku atsūkšanas gadījumā. |
5.5. |
Tauku atsūkšanas, lipolīzes un lipoplastijas ierīces neizmanto neprofesionāļi privātā vidē. |
5.6. |
Ražotāji lietotājiem nodrošina apmācību par ierīces drošu un efektīvu lietošanu. |
Informācija par drošumu
6. Lietošanas pamācība
6.1. |
Lietošanas pamācībā iekļauj patērētājam paredzētu izsmeļošu sarakstu ar kontrindikācijām. Tajā ir šādas kontrindikācijas:
Papildus pirmajā daļā minētajām kontrindikācijām attiecībā uz lipolīzes ierīcēm, kurās izmanto radiofrekvenču elektrisko strāvu vai elektromagnētiskos laukus, sarakstā iekļauj šādu informāciju:
|
6.2. |
Lietošanas pamācībā norāda ķermeņa daļas, kurām ierīci nevar izmantot. |
6.3. |
Lietošanas pamācībā iekļauj izsmeļošu sarakstu, kurā norādītas nelabvēlīgas ietekmes uz patērētāju. Šajā sarakstā iekļauj šāda veida nelabvēlīgas ietekmes:
|
6.4. |
Lietošanas pamācībā iekļauj izsmeļošu sarakstu ar brīdinājumiem. Sarakstā ietver šādu brīdinājumu:
“Tauku atsūkšana, lipolīze un lipoplastija nav uzticamas svara samazināšanas metodes. Būtu jāapsver sporta un uztura, kā arī dzīvesveida izmaiņas – gan kā alternatīvas tauku atsūkšanai un lipolīzei, gan lai taukaudu samazināšanos, ko var panākt ar šīm procedūrām, samazinātu. Ierīces nav apstiprinātas klīniski diagnosticētas aptaukošanās ārstēšanai, un tāpēc šādiem nolūkiem nebūtu jāizmanto.”. |
6.4.1. |
Papildus brīdinājumam, kas minēts 6.4. punktā, tauku atsūkšanas ierīču lietošanas pamācībās ir šāds brīdinājums:
“Asins zudums un ķermeņa endogēnā šķidruma zudums var negatīvi ietekmēt hemodinamisko stabilitāti operācijas laikā un/vai pēc operācijas, kā arī patērētāja drošību. Patērētāja drošībai būtiski nepieciešama ir spēja nodrošināt pietiekamu un savlaicīgu šķidruma kontroli.” |
6.4.2. |
Papildus brīdinājumiem, kas minēti 6.4. un 6.4.1. punktā, un attiecībā uz tauku atsūkšanas ierīcēm, kurās var izmantot tumescences šķidrumu, lietošanas pamācībās iekļauj šādus brīdinājumus:
|
6.4.3. |
Papildus 6.4. punktā minētajam brīdinājumam lipolīzes ierīču lietošanas pamācībās ir šāds brīdinājums:
“Tāda aknu vai sirds un asinsvadu disfunkcija, ka glicerīna vai brīvu taukskābju pārejoša izdalīšanās var būt saistīta ar paaugstinātu risku.” |
6.5. |
Tauku atsūkšanas un lipolīzes ierīču lietošanas pamācībās ir šāds brīdinājums:
“Invazīvai lietošanai paredzētas ierīces drīkst lietot tikai tādi attiecīgi apmācīti ārsti piemērotā medicīniskā vidē, kas ir kvalificēti vai akreditēti saskaņā ar nacionāliem tiesību aktiem. Ārstam, kurš veic procedūru, palīdz vismaz viens ārsts vai attiecīgs veselības aprūpes speciālists, kas ir kvalificēts vai akreditēts saskaņā ar nacionāliem tiesību aktiem. Visus procedūrā iesaistītos darbiniekus apmāca, un tie pastāvīgi atjaunina zināšanas par kardioloģisko reanimāciju, kā arī par reanimācijas nolūkā izmantotā aprīkojuma un neatliekamās palīdzības zāļu gatavības stāvokļa pārbaudēm. Ārsti, kas veic procedūru, ir apmācīti arī par augsta līmeņa kardioloģisku reanimāciju. Ārsts vai attiecīgais veselības aprūpes speciālists, kas atbild par anestēzijas kontroli, nodrošina pienācīgu patērētāja uzraudzību gan procedūras laikā, gan pēc tās. Attiecībā uz tauku atsūkšanu ar vakuumu jānodrošina attiecīgs pēcprocedūras monitorings, jo ir konstatēts, ka lidokaīna līmeņi joprojām kāpj pat vēl 16 stundas pēc procedūras.”; |
6.6. |
Lietošanas pamācībā ir ietverta prasība, ka, pirms ar šo ierīci tiek apstrādāts patērētājs, lietotājam ir jāsniedz patērētājam pielikuma kopija, kas paredzēta 6.7. punktā. |
6.7. |
Lietošanas pamācībā iekļauj pielikumu, kas sagatavots valodā, kuru parasti saprot neprofesionāļi, un tādā formātā, ko ir viegli nodot visiem patērētājiem. Pielikumā iekļauj:
|
VI PIELIKUMS
Tvērums
1. |
Šo pielikumu piemēro aprīkojumam, kas izstaro augstas intensitātes elektromagnētisko starojumu (piemēram, infrasarkano, redzamu gaismu un ultravioleto) un ko paredzēts izmantot uz cilvēka ķermeņa, arī koherentiem un nekoherentiem avotiem, monohromatiskam un plašam spektram, piemēram, lāzeriem un spēcīgām gaismas impulsa iekārtām, un kas paredzētas ādas atjaunošanai, tetovējumu vai matu noņemšanai, vai citādai ādas apstrādei, kā norādīts Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 5. punktā.
Šajā pielikumā ādas atjaunošana ietver ādas vitalitātes atjaunošanu. Šajā pielikumā tetovējumu noņemšana ietver permanentās dekoratīvās kosmētikas noņemšanu. Šajā pielikumā citāda ādas apstrāde ir arī nemedicīniska nevi flammei, hemangiomu, teleangipektāzes, pigmentētu ādas laukumu un tādu rētu apstrāde, kas nav ievainojumi Regulas (ES) 2017/745 2. panta 1. punkta otrā ievilkuma izpratnē. Piemēram, šis pielikums attiecas uz ierīcēm, kas paredzētas aknes rētu apstrādei, bet neattiecas uz citām aknes ārstēšanas ierīcēm. Šis pielikums neattiecas uz iekārtām, kurās izmanto infrasarkano optisko starojumu, lai sildītu ķermeni vai ķermeņa daļas, un solārijiem. |
Definīcijas
2. |
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:
|
Riska pārvaldība
3. |
Šīs regulas I pielikumā paredzētajā riska pārvaldības procesā, kas ir ar ierīci saistīto risku analīzes daļa, ražotāji ņem vērā šā pielikuma 4. punktā norādītos konkrētos riskus un attiecīgā gadījumā attiecībā uz ierīci pieņem šā pielikuma 5. punktā norādītos konkrētos riska kontroles pasākumus. |
4. Konkrētie riski
4.1. |
Ražotāji ņem vērā šādus aspektus un saistītos riskus:
|
4.2. |
Ražotāji izanalizē, pēc iespējas novērš vai samazina šādus riskus:
|
5. Konkrētie riska kontroles pasākumi
5.1. |
Attiecībā uz profesionālai lietošanai paredzētām ierīcēm ražotāji piemēro šādus drošības pasākumus:
|
5.2. |
Mājās lietojamu ierīču emitētais starojums nedrīkst būt ārpus viļņu garuma diapazona no 400 nm līdz 1 200 nm. Neskarot 4. punktu, attiecībā uz emitēto enerģiju, kas pārsniedz 1 200 nm viļņu garumu, pieļaujama tolerance līdz 15 % no kopējās emitētās enerģijas. |
5.3. |
Mājās lietojamas ierīces drīkst izmantot tikai apmatojuma noņemšanai. |
5.4. |
Mājās lietojamu ierīču ražotāji īsteno riska kontroles pasākumus, kas norādīti 5.1. punktā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi. Turklāt mājās lietojamu ierīču ražotāji:
Mājās lietojamu ierīču ražotāji internetā dara pieejamus arī videomateriālus ar instrukcijām par ierīces drošu lietošanu. |
5.5. |
Kopā ar ierīci ražotājiem jānodrošina pienācīga acu aizsardzība lietotājiem, patērētājiem un jebkurai citai personai, kas varētu būt pakļauta starojuma iedarbībai emitējošās ierīces atstarošanas, nepareizas lietošanas vai nepareizas darbības dēļ. Lietotāja acu aizsardzībai jānodrošina, lai acis būtu pasargātas no intensīvas pulsējošas gaismas vai lāzera gaismas, nepasliktinot precīzu un drošu apstrādi. |
5.6. |
Ja acu aizsarglīdzekļus ir paredzēts lietot vairākas reizes, jānodrošina, lai visā ierīces dzīves laikā aizsardzības līmeni negatīvi neietekmētu nepieciešamās tīrīšanas vai dezinfekcijas procedūras. Nodrošina vajadzīgās tīrīšanas un dezinfekcijas instrukcijas. |
5.7. |
Ražotāji nodrošina lietotājiem pieejamu apmācību. Šāda apmācība aptver ierīces drošas un rezultatīvas lietošanas nosacījumus, ar tiem saistīto incidentu pārvaldību un ziņojamo incidentu apzināšanu un tālāku izskatīšanu. Attiecībā uz mājās lietojamajām ierīcēm videomateriālus ar instrukcijām uzskata par lietotājiem pieejamu apmācību. |
Informācija par drošumu
6. Lietošanas pamācība
6.1. |
Lietošanas pamācībā ietver:
|
6.2. |
Izņemot apmatojuma noņemšanas ierīces, ja pārmērīgs apmatojums nav saistīts ar medicīnisku stāvokli, ražotājs iesaka lietotājiem un patērētājiem veikt medicīnisku konsultāciju, arī to ādas laukumu diagnostisku pārbaudi, kurus plānots apstrādāt. Ražotāji iesaka lietotājiem neveikt darbības patērētāju vajadzībām, pirms viņi nav saņēmuši ar šādām konsultācijām saistītus dokumentus. |
6.3. |
Lietošanas pamācībās skaidri apraksta tīrīšanas un tehniskās apkopes prasības. Attiecībā uz profesionālai lietošanai paredzētām ierīcēm lietošanas pamācībā iekļauj gaismas enerģijas blīvuma mērījumus un vajadzīgos drošības pasākumus, ko veic vismaz reizi gadā.
Attiecībā uz profesionālai lietošanai paredzētām ierīcēm ražotājs arī sniedz norādījumus par to, kā nodrošināt pastāvīgu veiktspēju, un iesaka vismaz reizi gadā veikt elektrodrošības testu un tehnisko apkopi. |
6.4. |
Lietošanas pamācībā skaidri apraksta darbības vidi un apstākļus, kādos ierīces var droši izmantot. Attiecībā uz profesionālai lietošanai paredzētām ierīcēm lietošanas pamācībā iekļauj arī:
|
6.5. |
Lietošanas pamācībā norāda, ka:
|
6.6. |
Lietošanas pamācībā skaidri norāda, kuriem patērētājiem, uz kurām ādas daļām, uz kāda tipa ādas un kādiem ādas stāvokļiem ierīci nedrīkst lietot. |
6.7. |
Lietošanas pamācībā skaidri norāda, ka ierīci nedrīkst lietot uz ādas daļām, kurām ir paaugstināta ādas vēža, atklātu brūču vai izsitumu iespējamība, vai pietūkušas, sarkanas, kairinātas, inficētas vai iekaisušas zonas vai ādas izsitumu gadījumā. Turklāt lietošanas instrukcijā attiecīgā gadījumā informē par citām kontrindikācijām, piemēram, gaismjutīgu epilepsiju, diabētu vai grūtniecību. |
6.8. |
Ierīcēm, kas paredzētas, lai neatgriezeniski mainītu izskatu, lietošanas pamācībā norāda, ka tās nedrīkst lietot personām, kas jaunākas par 18 gadiem. |
6.9. |
Attiecībā uz uz profesionālai lietošanai paredzētām ierīcēm ražotājs nodrošina, ka veselības aprūpes speciālistam vai pakalpojumu sniedzējam ir pieejama visa attiecīgā informācija, lai viņi varētu nodrošināt, ka profesionālie lietotāji patērētājus izvērtē. Tas ietver patērētāju piemērotību apstrādei ar ierīcēm un pareizas un pietiekamas konsultācijas par riskiem un procedūras iespējamajiem rezultātiem, ņemot vērā patērētāju veselības vēsturi un viņu lietotās zāles. |
6.10. |
Mājās lietojamo ierīču lietošanas pamācībās norāda interneta adresi, kurā var atrast videomateriālus ar instrukcijām, kas darītas pieejamas saskaņā ar 5.4. punktu. |
6.11. |
Profesionālai lietošanai paredzētu ierīču lietošanas pamācībās iekļauj pielikumu, kas sagatavots valodā, kuru parasti saprot neprofesionāļi, un tādā formā, ka to ir viegli nodot visiem patērētājiem. Pielikumā iekļauj:
|
VII PIELIKUMS
Tvērums
1. |
Šo pielikumu piemēro smadzeņu stimulācijai paredzētam aprīkojumam, kas izmanto elektrisko strāvu vai magnētisko vai elektromagnētisko lauku, kuri iekļūst galvaskausā, lai smadzenēs modificētu neironu aktivitāti, kā norādīts Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 6. punktā. Pie šāda aprīkojuma pieder ierīces, kas paredzētas transkraniālai maiņstrāvas stimulācijai, transkraniālai līdzstrāvas stimulācijai, transkraniālai magnētiskai stimulācijai un transkraniālai nejaušā trokšņa stimulācijai. Šis pielikums neattiecas uz invazīvām ierīcēm. |
Riska pārvaldība
2. |
Šīs regulas I pielikumā paredzētajā riska pārvaldības procesā attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar ierīci, ražotāji ņem vērā šā pielikuma 3. punktā norādītos konkrētos riskus un, ja tas attiecas uz ierīci, pieņem šā pielikuma 4. punktā norādītos konkrētos riska kontroles pasākumus. |
3. Konkrētie riski
3.1. |
Riska pārvaldības procesā īpašu uzmanību pievērš elektrodu izvietojumam un elektriskās strāvas un magnētisko lauku stiprumam, viļņu formai, ilgumam un citiem parametriem. |
3.2. |
Ražotāji ņem vērā šādus aspektus un saistītos riskus:
|
3.3. |
Ražotāji izanalizē, pēc iespējas novērš vai samazina riskus, kas saistīti ar šādiem apdraudējumiem vai kaitējumu:
|
4. Konkrētie riska kontroles pasākumi
4.1. |
Piemērojot I pielikuma 4.2. punktu, ja vien nav konkrētu pierādījumu par drošu lietošanu, izslēdz šādas patērētāju kategorijas:
|
4.2. |
Ražotāji attiecīgā gadījumā piemēro šādus drošības pasākumus:
|
4.3. |
Ierīcēs ir lietošanas ilguma, viļņformas un pievadītās enerģijas kontroles ierīces. Tām ir automātiski trauksmes signāli gadījumiem, kur tiek sasniegta viena parametra (piemēram, enerģijas līmenis, izmantošanas ilgums) vai parametru kombinācijas kritiskā vērtība. Kritiskās vērtības nosaka zem maksimāli pieļaujamajām vērtībām. |
Informācija par drošumu
5. |
Lietošanas pamācībā un, ja iespējams, etiķetē norāda veiktspēju, kādu patērētājs var gaidīt, lietojot ierīci, kā arī riskus, kas izriet no tās lietošanas. Paredzēto veiktspēju apraksta tā, lai patērētājs saprastu, kādus nemedicīniskus ieguvumus var gaidīt no ierīces lietošanas (piemēram, labākas prāta spējas vai matemātiskās spējas). |
6. |
Informācija par brīdinājumiem, piesardzības pasākumiem un blakusefektiem ietver:
|
7. Lietošanas pamācība
7.1. |
Lietošanas pamācībā skaidri norāda, kā elektrodi un magnētiskās spoles jāizvieto uz galvas. Ja precīzu izvietojumu nevar norādīt, lietošanas pamācībai jābūt pietiekami konkrētai, lai būtu iespējama pareiza izvietošana. Jāizskaidro riski, ko rada elektrodu un spoļu nepareiza novietošana, kā arī iespējamā negatīvā ietekme uz veiktspēju. |
7.2. |
Lietošanas pamācībā informē par:
Ja vien nav konkrētu pierādījumu drošai lietošanai, kas prasīti 4.1. punktā, lietošanas pamācībā skaidri norāda, ka ierīci nav paredzēts lietot 4.1. punktā norādītajām patērētāju kategorijām vai ka šo patērētāju kategorijas to nedrīkst izmantot. |
7.3. |
Lietošanas pamācībā arī skaidri norāda, ka ierīci nedrīkst lietot atklātu brūču vai izsitumu gadījumā, vai uztūkušu, sarkanu, kairinātu, inficētu vai iekaisušu laukumu vai ādas izsitumu gadījumā, ja ierīces sastāvdaļas nonāk saskarē ar šīm zonām. |
7.4. |
Lietošanas pamācībā norāda visus tādus iespējamus tiešos un netiešos riskus patērētājam, kam veic smadzeņu stimulāciju, un lietotājam, kurus rada smadzeņu stimulācijas ierīces elektriskās strāvas, magnētisko lauku vai elektromagnētisko lauku mijiedarbība ar metāliskām pasīvām implantētām medicīniskām ierīcēm un citiem metāliskiem priekšmetiem, kas atrodas uz ķermeņa vai ķermenī, kā arī ar aktīvām implantējamām medicīniskām ierīcēm (piemēram, kardiostimulatoriem, implantētiem kardioverteriem-defibrilatoriem, kohleāriem implantiem un implantiem smadzenēs) un aktīvām uz ķermeņa valkājamām medicīniskām ierīcēm (piemēram, neiroloģiskās stimulācijas ierīcēm un medikamentu infūzijas ierīcēm). Tas ietver informāciju par elektriskās strāvas vadīšanu, iekšējo elektrisko lauku nostiprināšanu, metāla implantu, piemēram, elektrodu, stentu, spraudīšu, tapu, plākšņu, skrūvju, skavu vai citu metāla priekšmetu, piemēram, šrapneļu vai juvelierizstrādājumu, karsēšanu vai pārvietošanu. |
7.5. |
Ja ir paredzēts vai gaidāms, ka ierīci patērētājam piemēros profesionāls lietotājs, lietošanas pamācībā ietver prasību, ka, pirms patērētājs tiek pakļauts ierīces iedarbībai, lietotājam ir jāsniedz patērētājam pielikuma kopija, kas paredzēta 7.7. punktā; |
7.6. |
lietošanas pamācībā sniedz interneta adresi, kurā var atrast videomateriālus ar instrukcijām, kas darītas pieejamas saskaņā ar 4.2. punkta h) apakšpunktu. |
7.7. |
Ja ir paredzēts vai gaidāms, ka ierīci patērētājam piemēros profesionāls lietotājs, lietošanas pamācībās iekļauj pielikumu, kas sagatavots valodā, kuru parasti saprot neprofesionāļi, un tādā formā, kas ir viegli nododama visiem patērētājiem. Pielikumā iekļauj:
|
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/94 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2347
(2022. gada 1. decembris),
ar kuru paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/745 piemēro attiecībā uz noteiktu nemedicīniskam nolūkam paredzētu aktīvo izstrādājumu grupu pārklasificēšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (1), un jo īpaši tās 51. panta 3. punkta b) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (ES) 2017/745 VIII pielikuma 6.1. un 6.2. iedaļā ietvertajā 9. un 10. klasifikācijas noteikumā par aktīvajām ierīcēm ir atsauces uz paredzēto medicīnisko nolūku – attiecīgi terapiju un diagnostiku –, tāpēc šos noteikumus nevar attiecināt uz minētās regulas 1. panta 2. punktā minētajiem aktīvajiem izstrādājumiem, kas medicīniskam nolūkam nav paredzēti. Tāpēc šādi izstrādājumi saskaņā ar Regulas (ES) 2017/745 VIII pielikuma 6.5. iedaļas 13. noteikumu klasificējami I klasē. |
(2) |
Ar 2022. gada 28. jūlija vēstuli dažas dalībvalstis kopīgi lūdza pārklasificēt vairākus nemedicīniskam nolūkam paredzētus aktīvus izstrādājumus, prasot noteikt atkāpi no Regulas (ES) 2017/745 VIII pielikuma, lai minētajiem aktīvajiem izstrādājumiem pirms to laišanas tirgū nodrošinātu pienācīgu atbilstības novērtēšanu atbilstoši to raksturīgajiem riskiem. |
(3) |
Saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem par Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 5. iedaļā minēto aprīkojumu, kas izstaro augstas intensitātes elektromagnētisko starojumu un paredzēts izmantošanai uz cilvēka ķermeņa, piemēram, lāzeri un spēcīga gaismas impulsa (IPL) iekārtas, šāda aprīkojuma izmantošana var izraisīt blakusefektus, piemēram, virspusējus ādas apdegumus, iekaisumu, sāpes, pigmentācijas izmaiņas, eritēmu, hipertrofiskas rētas un tulznas. Bieži tiek norādīts, ka blakusefekti ir pārejoši, piemēram, iekaisumi, taču tiek ziņots arī par svarīgām un ilgstošām sekām, piemēram, ādas pigmentācijas izmaiņām. |
(4) |
Tāpēc nemedicīniskam nolūkam paredzētu aprīkojumu, kas izstaro augstas intensitātes elektromagnētisko starojumu un ko paredzēts izmantot uz cilvēka ķermeņa apmatojuma noņemšanai, piemēram, lāzerus un IPL iekārtas, kas ievada enerģiju, veic enerģijas apmaiņu ar cilvēka ķermeni vai piegādā enerģiju, kuru cilvēka ķermenis absorbē, būtu jāklasificē IIa klasē. Šāda klasifikācija arī atbilst klasifikācijai, kādu piemēro analogām medicīniskam nolūkam paredzētām aktīvajām ierīcēm, kuru darbības un riska profils ir līdzīgs minētā nemedicīniskam nolūkam paredzētā aprīkojuma darbības un riska profilam. |
(5) |
Tāpēc nemedicīniskam nolūkam paredzētu aprīkojumu, kas izstaro augstas intensitātes elektromagnētisko starojumu un ko paredzēts izmantot ādas apstrādei, piemēram, lāzerus vai IPL iekārtas ādas virskārtas atjaunošanai, rētu un tetovējumu noņemšanai, nevi flammei, hemangiomu, teleangiektāziju un pigmentētu ādas zonu apstrādei uz cilvēka ķermeņa, un kas ievada enerģiju, veic enerģijas apmaiņu ar cilvēka ķermeni vai piegādā enerģiju, kuru cilvēka ķermenis absorbē potenciāli bīstamā veidā, ņemot vērā enerģijas īpašības, blīvumu un ievadīšanas vietu, būtu jāklasificē IIb klasē. Šāda klasifikācija arī atbilst klasifikācijai, kādu piemēro analogām medicīniskam nolūkam paredzētām aktīvajām ierīcēm, kuru darbības un riska profils ir līdzīgs minētā nemedicīniskam nolūkam paredzētā aprīkojuma darbības un riska profilam. |
(6) |
Saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem par Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 4. iedaļā minēto aprīkojumu, ko paredzēts izmantot, lai samazinātu, izņemtu vai iznīcinātu taukaudus, piemēram, tauku atsūkšanas, radiofrekveču un ultraskaņas lipolīzes, kriolipolīzes, lāzerlipolīzes, infrasarkanās gaismas un elektriskās stimulācijas lipolīzes, akustiskā triecienviļņa terapijas vai lipoplastikas aprīkojums, šādu izstrādājumu izmantošana var izraisīt blakusefektus, piemēram, lokālu iekaisumu, eritēmu, zilumus un pietūkumu. Bieži tiek norādīts, ka blakusefekti ir pārejoši, tomēr tiek ziņots arī par svarīgām un ilgstošām sekām, piemēram, paradoksālo adipozo hiperplāziju pēc kriolipolīzes seansiem. Tāpēc šādi izstrādājumi būtu jāklasificē IIb klasē. Šāda klasifikācija arī atbilst klasifikācijai, kādu piemēro aktīvām terapeitiskām ierīcēm, kuru darbības un riska profils ir līdzīgs tāda minētā nemedicīniskam nolūkam paredzētā aprīkojuma darbības un riska profilam, kas paredzēts enerģijas ievadīšanai cilvēka ķermenī, enerģijas apmaiņai ar cilvēka ķermeni vai enerģijas piegādei, kuru cilvēka ķermenis absorbē potenciāli bīstamā veidā, ņemot vērā enerģijas īpašības, blīvumu un ievadīšanas vietu. |
(7) |
Saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem par Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 6. iedaļā minēto aprīkojumu, kas paredzēts smadzeņu stimulācijai un izmanto elektrisko strāvu vai magnētisko vai elektromagnētisko lauku, kurš iekļūst galvaskausā, lai modificētu neironu aktivitāti smadzenēs, piemēram, transkraniālās līdzstrāvas stimulācijas vai transkraniālās magnētiskās stimulācijas aprīkojums, šādu izstrādājumu izmantošana var izraisīt blakusefektus, piemēram, atipisku smadzeņu attīstību, smadzeņu darbības anomālijas, paaugstināt vielmaiņas intensitāti, izraisīt nogurumu, trauksmi, aizkaitināmību, galvassāpes, muskuļu spazmas, tikus, krampjus, reiboņus, kā arī ādas kairinājumu elektrodu stiprinājuma vietā. Lai gan šāds aprīkojums nav ķirurģiski invazīvs, elektriskā strāva vai magnētiskais vai elektromagnētiskais lauks iekļūst galvaskausā un modificē neironu aktivitāti smadzenēs. Šādām modifikācijām var būt ilgstoša ietekme, un jebkādu neparedzētu ietekmi varētu būt grūti novērst. Tāpēc šādi izstrādājumi būtu jāklasificē III klasē. |
(8) |
Atbilstoši Regulas (ES) 2017/745 52. pantam pēc pārklasificēšanas saskaņā ar šo regulu attiecīgo izstrādājumu atbilstības novērtēšanā ir jāiesaista paziņotā struktūra, kuras uzdevums ir novērtēt un apstiprināt, ka līdztekus relevantajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām produkts sasniedz paredzēto veiktspēju un ka izstrādājuma radītie riski ir novērsti vai pēc iespējas samazināti. |
(9) |
Ir notikušas apspriedes ar Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu. |
(10) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Medicīnisko ierīču komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Atkāpjoties no Regulas (ES) 2017/745 VIII pielikuma 6.5. iedaļas, šādas XVI pielikumā minētās nemedicīniskam nolūkam paredzētu aktīvo izstrādājumu grupas tiek pārklasificētas šādi:
a) |
Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 5. iedaļā minēto aprīkojumu, kas izstaro augstas intensitātes elektromagnētisko starojumu un ko paredzēts izmantot uz cilvēka ķermeņa, proti, ādas apstrādei, pārklasificē IIb klasē, izņemot aprīkojumu, kas paredzēts tikai apmatojuma noņemšanai un kuru šādā gadījumā pārklasificē IIa klasē; |
b) |
Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 4. iedaļā minēto aprīkojumu, ko paredzēts izmantot, lai samazinātu, izņemtu vai iznīcinātu taukaudus, pārklasificē IIb klasē; |
c) |
Regulas (ES) 2017/745 XVI pielikuma 6. iedaļā minēto aprīkojumu, kas paredzēts smadzeņu stimulācijai un izmanto elektrisko strāvu vai magnētisko vai elektromagnētisko lauku, kurš iekļūst galvaskausā, lai modificētu neironu aktivitāti smadzenēs, pārklasificē III klasē. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/97 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2348
(2022. gada 1. decembris),
ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 71. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Āfrikas cūku mēris ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu Savienībā un eksportu uz trešām valstīm. |
(2) |
Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2) tika pieņemta saistībā ar Regulu (ES) 2016/429 un nosaka īpašus Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumus, kuri attiecīgās regulas I pielikumā norādītajām dalībvalstīm (“attiecīgās dalībvalstis”) ierobežotu laiku jāpiemēro minētajā pielikumā norādītajās I, II un III līmeņa ierobežojumu zonās. |
(3) |
Apgabali, kuri kā I, II un III līmeņa ierobežojumu zonas norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, tika noteikti, ņemot vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā. Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/2204 (3) pēc tam, kad bija mainījusies minētās slimības epidemioloģiskā situācija Vācijā un Lietuvā. Kopš minētās īstenošanas regulas pieņemšanas dienas ir mainījusies minētās slimības epidemioloģiskā situācija dažās attiecīgajās dalībvalstīs. |
(4) |
Jebkādi grozījumi attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādītajām I, II un III līmeņa ierobežojumu zonām būtu izdarāmi, ņemot vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju apgabalos, kurus skārusi minētā slimība, kopējo šīs slimības epidemioloģisko situāciju attiecīgajā dalībvalstī, tās tālākas izplatīšanās riska līmeni, kā arī zinātniski pamatotos principus un kritērijus ģeogrāfiskā zonējuma noteikšanai sakarā ar Āfrikas cūku mēri un Savienības pamatnostādnes, par kurām dalībvalstis vienojušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā un kuras publiski pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē (4). Sagatavojot šādus grozījumus, būtu jāņem vērā arī tādi starptautiskie standarti kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (WOAH) Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss (5) un attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktā zonējuma pamatojums. |
(5) |
Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2022/2204 pieņemšanas dienas konkrētās zonās, kuras norādītas kā III līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā un Slovākijā, epidemioloģiskā situācija turētu cūku populācijā ir uzlabojusies, jo minētās dalībvalstis saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piemēro slimības kontroles pasākumus. |
(6) |
Ņemot vērā to, cik iedarbīgi ir Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kurus turētu cūku populācijā konkrētās Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādītajās III līmeņa ierobežojumu zonās saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 (6) un jo īpaši tās 22., 25. un 40. pantu un atbilstoši WOAH kodeksā izklāstītajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem piemēro Latvijā, konkrēti Latvijā, Ventspils, Balvu un Rēzeknes novada apgabali, kuri patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīti kā III līmeņa ierobežojumu zonas, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas, jo pēdējo trīs mēnešu laikā šajās III līmeņa ierobežojumu zonās turētu cūku populācijā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti, bet šī slimība arvien nav izskausta savvaļas cūku populācijā. Ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju saistībā ar Āfrikas cūku mēri, minētās III līmeņa ierobežojumu zonas tagad būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas. |
(7) |
Ņemot vērā to, cik iedarbīgi ir Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kurus turētu cūku populācijā konkrētās Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādītajās III līmeņa ierobežojumu zonās saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un jo īpaši tās 22., 25. un 40. pantu un atbilstoši WOAH kodeksā izklāstītajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem piemēro Slovākija, konkrēti Slovākijā, Rimavska Sobotas apriņķa apgabali, kuri patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīti kā III līmeņa ierobežojumu zonas, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas, jo pēdējo divpadsmit mēnešu laikā šajās III līmeņa ierobežojumu zonās turētu cūku populācijā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti, bet šī slimība arvien nav izskausta savvaļas cūku populācijā. Ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju saistībā ar Āfrikas cūku mēri, minētās III līmeņa ierobežojumu zonas tagad būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas. |
(8) |
Lai ņemtu vērā to, kā attīstās epidemioloģiskā situācija saistībā ar Āfrikas cūku mēri Savienībā un proaktīvi novērstu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Latvijā un Slovākijā būtu jānosaka jaunas, pietiekami plašas ierobežojumu zonas, kuras Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas. Situācija attiecībā uz Āfrikas cūku mēri Savienībā ir ļoti dinamiska, tāpēc, nosakot šādu jaunu ierobežojumu zonu robežas, ir ņemta vērā epidemioloģiskā situācija apkārtējos apgabalos. |
(9) |
Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību saistībā ar Āfrikas cūku mēra izplatīšanos Savienībā, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo īstenošanas regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, stātos spēkā iespējami drīz. |
(10) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.
(2) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2021. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 129, 15.4.2021., 1. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2204 (2022. gada 11. novembris), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 293, 14.11.2022., 5. lpp.).
(4) Darba dokuments SANTE/7112/2015/Rev. 3 “Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation”. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.
(5) OIE Terrestrial Animal Health Code, 29. izdevums, 2021. gads. I un II sējuma ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/.
(6) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 64. lpp.).
PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šādu:
“I PIELIKUMS
IEROBEŽOJUMU ZONAS
I DAĻA
1. Vācija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Igaunija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:
— |
Hiiu maakond. |
3. Grieķija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Grieķijā:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
4. Latvija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:
— |
Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
5. Lietuva
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
6. Ungārija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
7. Polija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie łódzkim:
|
gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie małopolskim:
|
8. Slovākija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, |
— |
in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
9. Itālija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lombardia Region:
|
Lazio Region:
|
II DAĻA
1. Bulgārija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Vācija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Igaunija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Latvija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Lietuva
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė. |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Ungārija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Polija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie opolskim:
|
8. Slovākija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:
— |
the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok |
— |
in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
— |
the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
— |
the whole district of Trebišov. |
9. Itālija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Lazio Region:
|
III DAĻA
1. Bulgārija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:
— |
in Blagoevgrad region:
|
— |
the Pazardzhik region:
|
— |
in Plovdiv region
|
— |
in Varna region:
|
2. Itālija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:
— |
Sardinia Region: Veneto: |
3. Latvija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:
— |
Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
4. Lietuva
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
5. Polija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie małopolskim:
|
6. Rumānija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Rumānijā:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
7. Slovākija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:
— |
The whole district of Vranov and Topľou, |
— |
In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
— |
In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
— |
In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
— |
In the district Of Sabinov: Daletice, |
— |
In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
— |
the whole district of Medzilaborce, |
— |
In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
— |
In the district of Svidník: Pstruša, |
— |
In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
— |
In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
— |
The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
LĒMUMI
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/138 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2349
(2022. gada 21. novembris),
ar ko pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par Eiropas Padomes konvenciju par mākslīgo intelektu, cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 3. un 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Padomes Ministru komiteja 2021. gadā izveidoja Mākslīgā intelekta komiteju (CAI) 2022.–2024. gadam, kuras uzdevums ir izveidot starptautisku sarunu procesu, kurā tiktu izstrādāts mākslīgā intelekta (MI) izstrādes, projektēšanas un izmantošanas tiesiskais regulējums, kas balstās Eiropas Padomes cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma normās un veicina inovāciju. |
(2) |
Eiropas Padomes Ministru komiteja 2022. gada 30. jūnijā uzdeva CAI saskaņā ar tās darba uzdevumu ātri izstrādāt, pamatojoties uz Eiropas Padomes cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma normām un koncentrējoties uz vispārīgiem kopīgiem principiem, juridiski saistošu pārnozaru aktu – vai nu konvenciju, vai pamatkonvenciju – par MI, kas veicinātu inovāciju un būtu atvērts trešu valstu dalībai, un ņemt vērā arī citu attiecīgu pastāvošu un topošu starptautisku tiesisku regulējumu. |
(3) |
Pēc tam CAI priekšsēdētājs ierosināja Eiropas Padomes konvencijas vai pamatkonvencijas par mākslīgo intelektu, cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu ("konvencija”) “nulles" projektu. Minētajā “nulles" projektā ietilpst noteikumi par mērķi un priekšmetu, tvērumu, definīcijām, pamatprincipiem, arī procesuālajām garantijām un tiesībām, kas piemērojamas visām MI sistēmām neatkarīgi no to riska līmeņa, papildu pasākumiem attiecībā uz MI sistēmām publiskajā sektorā un MI sistēmām, kas rada “nepieņemamu" un “ievērojamu" risku, tālākās rīcības un sadarbības mehānismu, nobeiguma noteikumi, tostarp iespēja Savienībai pievienoties šādai konvencijai, un pielikums, kas pašlaik tiek izstrādāts, par MI sistēmu riska un ietekmes novērtēšanas metodiku. |
(4) |
Savienība ir pieņēmusi kopīgus noteikumus, kurus ietekmēs elementi, kas tiek apsvērti saistībā ar konvenciju. Starp minētajiem noteikumiem jo īpaši ir vispusīgs noteikumu kopums tādu produktu (1) un pakalpojumu (2) vienotā tirgus jomā, kuros var izmantot MI sistēmas, kā arī Savienības sekundārie tiesību akti (3), ar kuriem īsteno ES Pamattiesību hartu (4), ņemot vērā to, ka noteiktu MI sistēmu izstrāde un izmantošana zināmos apstākļos var negatīvi ietekmēt minētās tiesības. |
(5) |
Turklāt 2021. gada 21. aprīlī Komisija iesniedza leģislatīvu priekšlikumu regulai, ar ko nosaka saskaņotus noteikumus MI jomā, ko pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome. Konvencija tvēruma ziņā lielā mērā pārklājas ar minēto tiesību akta priekšlikumu, jo abu mērķis ir paredzēt noteikumus, kas piemērojami tādu MI sistēmu projektēšanai, izstrādei un piemērošanai, kuras nodrošina un izmanto vai nu publiskas, vai privātas struktūras. |
(6) |
Tāpēc konvencijas noslēgšana var ietekmēt pastāvošos un turpmākos Savienības kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. punkta nozīmē. |
(7) |
Lai aizsargātu Savienības tiesību integritāti un nodrošinātu, ka starptautisko tiesību un Savienības tiesību normas arī turpmāk ir saskanīgas, būtu jāsāk sarunas, lai noslēgtu konvenciju attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. |
(8) |
Ir iespējams, ka konvencijā tiks noteikti augsti starptautiskie standarti attiecībā uz MI regulējumu, kas ietekmē cilvēktiesības, demokrātijas darbību un tiesiskuma ievērošanu, jo īpaši ņemot vērā darbu, ko minētajā jomā jau veikusi Eiropas Padome. |
(9) |
Šim lēmumam nebūtu jāskar dalībvalstu dalība sarunās par konvenciju un jebkāds turpmāks dalībvalsts lēmums noslēgt, parakstīt vai ratificēt konvenciju vai dalībvalstu dalība sarunās par Savienības pievienošanos konvencijai. |
(10) |
Valsts drošība paliek vienīgi katras dalībvalsts atbildībā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktu. Īstenojot konvenciju, dalībvalstīm saskaņā ar LESD 216. panta 2. punktu ir jādefinē savas būtiskās drošības intereses un jāpieņem atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu savu iekšējo un ārējo drošību, vienlaikus nepadarot Savienības tiesības nepiemērojamas un neatbrīvojot dalībvalstis no pienākuma ievērot Savienības tiesības. |
(11) |
Visas dalībvalstis ir arī Eiropas Padomes locekles. Ņemot vērā minēto īpašo situāciju, sarunās par konvenciju klātesošajām dalībvalstīm saskaņā ar LES 4. panta 3. punktā minēto lojālas sadarbības principu ar patiesu savstarpēju cieņu būtu jāatbalsta Savienības sarunu vedējs to uzdevumu veikšanā, kas izriet no Līgumiem. |
(12) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (5) 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas sniedza atzinumu 2022. gada 13. oktobrī (6), |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Komisija ar šo tiek pilnvarota Savienības vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, sākt sarunas par Eiropas Padomes konvenciju par mākslīgo intelektu, cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu.
2. Sarunas risina, pamatojoties uz Padomes sarunu norādēm, kas izklāstītas šā lēmuma papildinājumā un ko atkarībā no sarunu gaitas vajadzības gadījumā var pārskatīt un pilnveidot.
2. pants
Šā lēmuma 1. pantā minētās sarunas risina, apspriežoties ar Telesakaru un informācijas sabiedrības jautājumu darba grupu, kura ar šo tiek iecelta par īpašo komiteju LESD 218. panta 4. punkta nozīmē.
Komisija regulāri ziņo pirmajā daļā minētajai īpašajai komitejai par pasākumiem, kas veikti, ievērojot šo lēmumu, un regulāri ar to apspriežas.
Komisija pēc Padomes lūguma tai ziņo par sarunu gaitu un iznākumu, tostarp rakstiski.
Ciktāl sarunas attiecas uz jautājumiem, kas ir daļēji Savienības un daļēji tās dalībvalstu kompetencē, Komisija un dalībvalstis sarunu procesā cieši sadarbojas, lai panāktu Savienības ārējās pārstāvības vienotību.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
Briselē, 2022. gada 21. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
Z. NEKULA
(1) Padomes Direktīva 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/42/EK (2006. gada 17. maijs) par mašīnām un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EKK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2144 (2019. gada 27. novembris) par prasībām mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju un šiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to vispārīgo drošību un transportlīdzekļa braucēju un neaizsargāto ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 78/2009, (EK) Nr. 79/2009 un (EK) Nr. 661/2009 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 un (ES) 2015/166 (OV L 325, 16.12.2019., 1. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).
(3) Padomes Direktīva 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.); Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).
(4) Eiropas Savienības Pamattiesību harta (OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
(6) Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums 20/2022 par Ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par Eiropas Padomes konvenciju par mākslīgo intelektu, cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/142 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2350
(2022. gada 21. novembris),
ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/852 (2019. gada 21. maijs), ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu (1),
ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam. |
(2) |
Padome 2020. gada 20. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/102 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus. |
(3) |
Pēc Sebastiano MUSUMECI kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
(4) |
Itālijas valdība uz laiku līdz 2024. gada 23. februārim par Reģionu komitejas locekli ir ierosinājusi iecelt Christian SOLINAS kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Sardegna (Sardīnijas autonomā reģiona priekšsēdētājs), |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo uz laiku līdz 2024. gada 23. februārim par Reģionu komitejas locekli tiek iecelts Christian SOLINAS kungs, reģionālas struktūras pārstāvis, kam ir vēlētas varas pilnvaras, Presidente della Regione Sardegna (Sardīnijas autonomā reģiona priekšsēdētājs).
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2022. gada 21. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
Z. NEKULA
(1) OV L 139, 27.5.2019., 13. lpp.
(2) Padomes Lēmums (ES) 2020/102 (2020. gada 20. janvāris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 20, 24.1.2020., 2. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/143 |
POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2022/2351
(2022. gada 29. novembris)
par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2022/657 (EUTM Mali/2/2022)
POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 5. pantu,
tā kā:
(1) |
Ievērojot Lēmuma 2013/34/KĀDP 5. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par EUTM Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par nākamo EUTM Mali ES misijas spēku komandieru iecelšanu amatā. |
(2) |
PDK 2022. gada 12. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/657 (2), ar ko par EUTM Mali ES misijas spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Radek HASALA. |
(3) |
ES misijas komandieris 2022. gada 17. oktobrī ieteica par EUTM Mali ES misijas spēku komandieri iecelt pulkvedi Santiago FERNÁNDEZ ORTIZ-REPISO, kas nomainītu brigādes ģenerāli Radek HASALA. Spānijas iestādes norādīja, ka pulkvedis Santiago FERNÁNDEZ ORTIZ-REPISO pirms viņa iecelšanas par EUTM Mali ES misijas spēku komandieri tiktu paaugstināts par brigādes ģenerāli. |
(4) |
ES Militārā komiteja 2022. gada 25. oktobrī piekrita ieteikt, lai no 2022. gada decembra vidus tiktu iecelts pulkvedis Santiago FERNÁNDEZ ORTIZ-REPISO, kas nomainītu brigādes ģenerāli Radek HASALA. |
(5) |
Tādēļ būtu jāpieņem lēmums par brigādes ģenerāļa Santiago FERNÁNDEZ ORTIZ-REPISO iecelšanu par EUTM Mali ES misijas spēku komandieri no 2022. gada 15. decembra. |
(6) |
Lēmums (KĀDP) 2022/657 būtu jāatceļ, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo brigādes ģenerālis Santiago FERNÁNDEZ ORTIZ-REPISO no 2022. gada 15. decembra tiek iecelts par Eiropas Savienības militārās misijas, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), ES misijas spēku komandieri.
2. pants
Lēmums (KĀDP) 2022/657 ar šo tiek atcelts.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā 2022. gada 15. decembrī.
Briselē, 2022. gada 29. novembrī
Politikas un drošības komitejas vārdā –
priekšsēdētāja
D. PRONK
(1) OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.
(2) Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/657 (2022. gada 12. aprīlis) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2021/2209 (EUTM Mali/1/2022) (OV L 119, 21.4.2022., 108. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/145 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/2352
(2022. gada 1. decembris)
par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Gruzijas aizsardzības spēkus
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/509 (1) tika izveidots Eiropas Miera mehānisms (EMM), ar ko dalībvalstis finansē Savienības darbības, kuras tiek veiktas kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, lai, ievērojot Līguma 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību. Jo īpaši, ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2021/509 1. panta 2. punktu, EMM ir jāizmanto, lai finansētu palīdzības pasākumus, piemēram, darbības nolūkā stiprināt tādas trešo valstu un reģionālo un starptautisko organizāciju spējas, kas saistītas ar militāriem un aizsardzības jautājumiem. |
(2) |
2016. gada Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā ir noteikti mērķi stiprināt drošību un aizsardzību, dot ieguldījumu to valstu un sabiedrību noturībā, kas atrodas Savienības austrumu kaimiņreģionos, izstrādāt integrētu pieeju konfliktiem un krīzēm, veicināt un atbalstīt sadarbībā balstītas reģionālās sistēmas un stiprināt globālu pārvaldību, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām, tostarp atbilstību starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām. |
(3) |
Savienība 2022. gada 21. martā apstiprināja Stratēģisko kompasu ar mērķi kļūt par spēcīgāku un spējīgāku drošības garantu, tostarp, plašāk izmantojot EMM partneru aizsardzības spēju atbalstam. |
(4) |
Savienība ir apņēmusies veidot ciešas attiecības, atbalstot spēcīgu, neatkarīgu un pārtikušu Gruziju, pamatojoties uz Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (2) (“Asociācijas nolīgums”), tostarp padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, un veicināt politisku asociāciju un ekonomisko integrāciju, vienlaikus stingri atbalstot Gruzijas teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās. Ievērojot Asociācijas nolīguma 5. pantu, Savienībai un Gruzijai ir jāpastiprina dialogs un sadarbība un jāveicina pakāpeniska konverģence ārpolitikas un drošības politikas jomā, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) jomā, un jo īpaši jāpievēršas jautājumiem par konfliktu novēršanu, miermīlīgu konfliktu risināšanu un krīžu pārvarēšanu, reģionālo stabilitāti, atbruņošanos, ieroču neizplatīšanu, ieroču kontroli un eksporta kontroli. |
(5) |
Savienība atzīst Gruzijas nozīmīgo ieguldījumu Savienības KDAP, tostarp Gruzijas pastāvīgo ieguldījumu KDAP krīzes pārvarēšanas misijās Centrālāfrikas Republikā un Mali Republikā. |
(6) |
Šā lēmuma pamatā ir Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/2134 (3), ņemot vērā Savienības pastāvīgo apņemšanos atbalstīt Gruzijas aizsardzības spēku spēju stiprināšanu prioritāru vajadzību jomās. |
(7) |
Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2022. gada 13. maijā saņēma no Gruzijas pieprasījumu Savienībai atbalstīt Gruzijas aizsardzības spēkus, stiprinot militāro medicīnisko, inženiertehnisko, mobilitātes un kiberaizsardzības dienestu spējas. |
(8) |
Palīdzības pasākumi ir jāīsteno, ņemot vērā Lēmumā (KĀDP) 2021/509 izklāstītos principus un prasības, jo īpaši atbilstību Padomes Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP (4), un saskaņā ar noteikumiem par EMM ietvaros finansēto ieņēmumu un izdevumu izpildi. |
(9) |
Padome atkārtoti apstiprina apņēmību aizsargāt, veicināt un īstenot cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātijas principus un stiprināt tiesiskumu un labu pārvaldību atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai un starptautiskajām tiesībām, jo īpaši starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Izveide, mērķi, darbības joma un ilgums
1. Ar šo tiek izveidots palīdzības pasākums par labu Gruzijai (“saņēmējs”), kas finansējams no Eiropas Miera mehānisma (EMM) (“palīdzības pasākums”).
2. Palīdzības pasākuma vispārējais mērķis ir palīdzēt stiprināt Gruzijas aizsardzības spēku spējas, lai uzlabotu valsts drošību, stabilitāti un noturību aizsardzības nozarē saskaņā ar Savienības politiku attiecībā uz Gruziju. Balstoties uz iepriekšējo atbalstu, kas sniegts ar EMM, palīdzības pasākums ļaus Gruzijas aizsardzības spēkiem uzlabot operacionālo efektivitāti, ātrāk panākt atbilstību Savienības standartiem un sadarbspēju un tādējādi krīzes un ārkārtas situācijās labāk aizsargāt civiliedzīvotājus. Tas arī stiprinās saņēmēja spējas attiecībā uz tā dalību ES militārajās KDAP misijās un operācijās, kā arī citās daudznacionālās operācijās. Palīdzības pasākuma konkrētais mērķis ir stiprināt Gruzijas aizsardzības spēku militāro medicīnisko, inženiertehnisko, mobilitātes un kiberaizsardzības vienību spējas.
3. Lai sasniegtu 2. punktā izklāstītos mērķus, ar palīdzības pasākumu finansē turpmāk uzskaitītā aprīkojuma, kurš nav nāvējoša spēka pielietošanai paredzēts aprīkojums, materiālu un pakalpojumu, tostarp ar aprīkojumu saistītu mācību, nodrošināšanu tām Gruzijas aizsardzības spēku sauszemes spēku vienībām, kas tiek atbalstītas saskaņā ar palīdzības pasākumu:
a) |
militārais medicīniskais aprīkojums; |
b) |
inženiertehniskais aprīkojums; |
c) |
mobilitātes aprīkojums; |
d) |
kiberaizsardzības aprīkojums. |
4. Palīdzības pasākuma ilgums ir 36 mēneši no dienas, kad saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 32. panta 2. punkta a) apakšpunktu tiek noslēgts pirmais līgums starp palīdzības pasākumu administratoru, kas darbojas kā kredītrīkotājs, un šā lēmuma 4. panta 2. punktā minētajām vienībām.
5. Līgumu par palīdzības pasākuma īstenošanu noslēdz ne agrāk kā pēc tam, kad Mehānisma komiteja ir pieņēmusi EMM īstenošanas noteikumu grozījumu.
2. pants
Finanšu nosacījumi
1. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 20 000 000 EUR.
2. Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, kurus finansē no EMM.
3. pants
Vienošanās ar saņēmēju
1. Augstais pārstāvis panāk nepieciešamās vienošanās ar saņēmēju, lai nodrošinātu, ka tas pilda ar šo lēmumu noteiktās prasības un nosacījumus, – tas ir nosacījums atbalsta sniegšanai saskaņā ar palīdzības pasākumu.
2. Šā panta 1. punktā minētās vienošanās ietver noteikumus, kas saņēmējam uzliek pienākumu nodrošināt, ka:
a) |
Gruzijas aizsardzības spēku vienības, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar palīdzības pasākumu, ievēro attiecīgās starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
b) |
visi saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegtie aktīvi tiek pienācīgi un efektīvi izmantoti nolūkos, kādiem tie tika piešķirti; |
c) |
visi saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegtie aktīvi tiek pienācīgi uzturēti, lai nodrošinātu to lietojamību un funkcionālu pieejamību visā to dzīves ciklā; |
d) |
visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu dzīves cikla beigās aktīvi netiek nozaudēti vai ka tie bez saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotās Mehānisma komitejas piekrišanas nodoti personām vai vienībām, ko neparedz minētās vienošanās. |
3. Šā panta 1. punktā minētajās vienošanās iekļauj noteikumus par saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegtā atbalsta apturēšanu un izbeigšanu gadījumā, ja tiek konstatēts, ka saņēmējs nepilda 2. punktā minētos pienākumus.
4. pants
Īstenošana
1. Augstais pārstāvis ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanas nodrošināšanu saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, kurus finansē no EMM, atbilstoši integrētajai metodiskajai sistēmai nepieciešamo pasākumu un kontroļu novērtēšanai un identificēšanai attiecībā uz palīdzības pasākumiem saskaņā ar EMM.
2. Šā lēmuma 1. panta 3. punktā minētās darbības īsteno:
a) |
Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) attiecībā uz 1. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktu; un |
b) |
e-Governance Academy attiecībā uz 1. panta 3. punkta d) apakšpunktu. |
5. pants
Pārraudzība, kontrole un izvērtēšana
1. Augstais pārstāvis pārrauga to, kā saņēmējs pilda 3. pantā noteiktos pienākumus. Šo pārraudzību izmanto, lai nodrošinātu izpratni par 3. pantā noteikto pienākumu nepildīšanas kontekstu un riskiem un lai palīdzētu novērst šādu nepildīšanu, tostarp saskaņā ar palīdzības pasākumu atbalstīto Gruzijas aizsardzības spēku vienību izdarītus starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus.
2. Aprīkojuma un materiālu kontroli pēc tā nosūtīšanas organizē šādi:
a) |
piegādes verifikācija – īpašumtiesību nodošanas brīdī galalietotājiem spēkiem ir jāparaksta piegādes sertifikāti; |
b) |
inventarizācijas ziņojumi – saņēmējam reizi gadā ir jāziņo par noteikto posteņu krājumu stāvokli līdz brīdim, kad Politikas un drošības komiteja (PDK) šādu ziņošanu vairs neuzskata par nepieciešamu; |
c) |
kontrole uz vietas – saņēmējam pēc pieprasījuma ir Augstajam pārstāvim jānodrošina piekļuve nolūkā veikt kontroli uz vietas. |
3. Sešus mēnešus pēc aprīkojuma pirmās piegādes Augstais pārstāvis veic izvērtējumu, veicot strukturētu pirmo novērtējumu par palīdzības pasākumu. Tas var ietvert apskates uz vietas, lai pārbaudītu aprīkojumu, materiālus un pakalpojumus, kas sniegti saskaņā ar palīdzības pasākumu, vai jebkurus citus neatkarīgi sniegtas informācijas veidus. Galīgo izvērtēšanu veic pēc tam, kad ir pabeigta aprīkojuma, materiālu un pakalpojumu piegāde saskaņā ar palīdzības pasākumu, lai novērtētu, vai palīdzības pasākums ir sniedzis ieguldījumu izvirzīto mērķu sasniegšanā.
6. pants
Ziņošana
Īstenošanas laikposmā Augstais pārstāvis saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 63. pantu sniedz PDK pusgada ziņojumus par palīdzības pasākuma īstenošanu. Palīdzības pasākumu administrators regulāri informē ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidoto Mehānisma komiteju par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar minētā lēmuma 38. pantu, tostarp, sniedzot informāciju par iesaistītajiem piegādātājiem un apakšuzņēmējiem.
7. pants
Apturēšana un izbeigšana
1. PDK saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 64. pantu var nolemt pilnībā vai daļēji apturēt palīdzības pasākuma īstenošanu.
2. PDK var ieteikt Padomei izbeigt attiecīgo palīdzības pasākumu.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. SÍKELA
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/509 (2021. gada 22. marts), ar ko izveido Eiropas Miera mehānismu un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (OV L 102, 24.3.2021., 14. lpp.).
(2) OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.
(3) Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/2134 (2021. gada 2. decembris) par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Gruzijas aizsardzības spēkus (OV L 432, 3.12.2021., 55. lpp.).
(4) Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335,13.12.2008., 99. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/149 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2353
(2022. gada 1. decembris)
par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā stiprināt Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku spējas
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/509 (1) ir izveidots Eiropas Miera mehānisms (EMM), ar ko dalībvalstis finansē Savienības darbības, kuras tiek veiktas kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, lai, ievērojot Līguma 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību. Jo īpaši, ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2021/509 1. panta 2. punktu, EMM var finansēt darbības nolūkā stiprināt tādas trešo valstu un reģionālo un starptautisko organizāciju spējas, kas saistītas ar militāriem un aizsardzības jautājumiem. |
(2) |
Savienības un tās dalībvalstu līderi, apspriežoties ar Rietumbalkānu līderiem, 2021. gada 6. oktobra Brdo deklarācijā aicināja turpināt attīstīt Rietumbalkānu partneru spējas, izmantojot EMM. |
(3) |
Politikas un drošības komitejas 2022. gada 17. marta secinājumos par EMM stratēģiskajām ievirzēm 2022. gadam kā viena no galvenajām prioritātēm šim laikposmam tika saglabāts palīdzības pasākums divpusējam atbalstam kādai Rietumbalkānu valstij. |
(4) |
Padome 2022. gada 21. martā apstiprināja Stratēģisko kompasu, kurā pausts mērķis – Savienībai kļūt par spēcīgāku un spējīgāku drošības garantu, tostarp, vairāk izmantojot EMM, lai atbalstītu partneru aizsardzības spējas, tai skaitā Bosnijā un Hercegovinā. |
(5) |
Savienība atkārtoti pauda apņemšanos atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas Eiropas perspektīvu, tostarp Eiropadomes 2022. gada marta un jūnija secinājumos, uzsverot, ka valstij ir jābūt stabilai un pilnīgā funkcionējošai, lai tā varētu īstenot visas galvenās reformas, tostarp konstitucionālo un vēlēšanu reformu, un izlēmīgi virzīties uz Eiropu. |
(6) |
Bosnijas un Hercegovinas bruņotajiem spēkiem (“AFBiH”) kopš to izveides 2005. gadā ir bijusi būtiska stabilizējoša loma kā vienam no veiksmīgākajiem valsts institūtiem, kas valstī uztur drošu un neapdraudētu vidi. Augstais pārstāvis Bosnijā un Hercegovinā savā 61. ziņojumā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram atkārtoti uzsvēra, ka reformām aizsardzības jomā ir jāpaliek uzmanības centrā, lai valsts varētu uzņemties vadošu lomu miera un drošības saglabāšanā. Tas nozīmē AFBiH stiprināšanu, jo īpaši pašreizējā izšķirošajā situācijā, ko raksturo politiska spriedze un šķelšanas retorika. |
(7) |
Šā pasākuma mērķis ir uzlabot AFBiH spējas, līdzsvarotā veidā palīdzēt stiprināt Bosnijas un Hercegovinas atbildību par tajos notiekošajiem procesiem un palielināt militāro sadarbspēju ar Savienības spējām nolūkā palielināt AFBiH dalību turpmākās misijās un operācijās kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) satvarā, neskarot jebkādu citu iespējamu atbalstu, ko finansē Ziemeļatlantijas līguma organizācija (NATO) vai citi starptautiskie partneri. |
(8) |
Nodrošinātais aprīkojums uzlabos drošību un AFBiH izvietošanas nosacījumus un stiprinās ierobežotu skaitu operatīvo spēju, jo īpaši ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās un nukleārās (CBRN) spējas un aizsardzības un agrīnās brīdināšanas spējas. Palielinot taktiskā atbalsta brigādes spējas, palīdzības pasākums arī ļaus labāk aizsargāt civilo sabiedrību un ātri un ilgtspējīgi izvietot NATO īpašo bataljonu – vai nu kā daļu no Savienības KDAP misijas vai operācijas, vai kā daļu no cita formāta, cita starpā, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO), NATO vai Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) aizgādībā, vai kā daļu no militāru lauka mācību vingrinājumiem. |
(9) |
Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2022. gada 29. jūnijā saņēma pieprasījumu no Bosnijas un Hercegovinas Savienībai turpināt sniegt palīdzību AFBiH svarīga aprīkojuma iepirkumā, kas paredzēts to spēju stiprināšanai. |
(10) |
Pēc palīdzības pasākuma pabeigšanas Augstais pārstāvis izvērtēs tā ietekmi, kā arī nodrošinātā aprīkojuma pārvaldību un izmantošanu. Šis izvērtējums sniegs informāciju par pieredzes gūšanas procesu, kā mērķis būs novērtēt palīdzības pasākuma efektivitāti un tā atbilstību vispārējai Savienības stratēģijai un politikai Bosnijā un Hercegovinā. |
(11) |
Palīdzības pasākumi ir jāīsteno, ņemot vērā Lēmumā (KĀDP) 2021/509 izklāstītos principus un prasības un jo īpaši atbilstību Padomes Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP (2), un saskaņā ar noteikumiem par EMM ietvaros finansēto ieņēmumu un izdevumu izpildi. |
(12) |
Padome atkārtoti apstiprina apņēmību aizsargāt, veicināt un īstenot cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātijas principus un stiprināt tiesiskumu un labu pārvaldību atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai un starptautiskajām tiesībām, jo īpaši starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Izveide, mērķi, darbības joma un ilgums
1. Ar šo tiek izveidots palīdzības pasākums par labu Bosnijai un Hercegovinai (“saņēmējs”), kas finansējams no Eiropas Miera mehānisma (EMM) (“palīdzības pasākums”).
2. Palīdzības pasākuma mērķis ir stiprināt AFBiH spējas, uzlabojot un modernizējot to taktiskā atbalsta brigādes aprīkojumu. Nodrošinot atbilstošu aprīkojumu, palīdzības pasākums palīdzēs palielināt AFBiH ieguldījumu militārajās KDAP misijās un operācijās, kā arī ANO miera uzturēšanas operācijās, vienlaikus stiprinot eiroatlantisko sadarbību un labāk aizsargājot civilos iedzīvotājus.
3. Lai sasniegtu 2. punktā noteikto mērķi, ar palīdzības pasākumu finansē turpmāk minētos aprīkojuma veidus, kas nav paredzēti nāvējoša spēka pielietošanai:
a) |
lauka iekārtas; |
b) |
svarīgākos militārās inženierijas rīkus; |
c) |
CBRN materiālus. |
4. Palīdzības pasākuma ilgums ir 36 mēneši no dienas, kad saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 32. panta 2. punkta a) apakšpunktu ir noslēgts līgums starp palīdzības pasākumu administratoru, kas darbojas kā kredītrīkotājs, un šā lēmuma 4. panta 2. punktā minēto vienību.
5. Līgumu par palīdzības pasākuma īstenošanu noslēdz ne agrāk kā pēc tam, kad Mehānisma komiteja pieņēmusi EMM īstenošanas noteikumu grozījumu.
2. pants
Finanšu nosacījumi
1. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 10 000 000 EUR.
2. Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par saskaņā ar EMM finansēto ieņēmumu un izdevumu izpildi.
3. pants
Vienošanās ar saņēmēju
1. Augstais pārstāvis panāk nepieciešamās vienošanās ar saņēmēju, lai nodrošinātu, ka tas pilda šajā lēmumā noteiktās prasības un nosacījumus, – tas ir nosacījums atbalsta sniegšanai saskaņā ar palīdzības pasākumu.
2. Šā panta 1. punktā minētās vienošanās ietver noteikumus, kas saņēmējam uzliek pienākumu nodrošināt:
a) |
to, ka ar palīdzības pasākumu atbalstītās AFBiH vienības ievēro attiecīgās starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
b) |
visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu pienācīgu un efektīvu izmantošanu nolūkos, kādiem tie tika piešķirti; |
c) |
visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu pienācīgu uzturēšanu, lai nodrošinātu to lietojamību un funkcionālu pieejamību visā to dzīves ciklā; |
d) |
to, ka visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu dzīves cikla beigās aktīvi netiek nozaudēti vai ka tie bez saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotās Mehānisma komitejas piekrišanas netiek nodoti personām vai vienībām, kuras nav noteiktas minētajās vienošanās. |
3. Šā panta 1. punktā minētajās vienošanās iekļauj noteikumus par atbalsta apturēšanu un izbeigšanu saskaņā ar palīdzības pasākumu gadījumā, ja tiek konstatēts, ka saņēmējs nepilda 2. punktā izklāstītos pienākumus.
4. pants
Īstenošana
1. Augstais pārstāvis ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanas nodrošināšanu saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, kurus finansē no EMM, atbilstoši integrētajai metodiskajai sistēmai nepieciešamo pasākumu un kontroļu novērtēšanai un identificēšanai attiecībā uz palīdzības pasākumiem saskaņā ar EMM.
2. Šā lēmuma 1. panta 3. punktā minētās darbības īsteno Centrālā projektu vadības aģentūra (CPMA).
5. pants
Pārraudzība, kontrole un izvērtēšana
1. Augstais pārstāvis pārrauga saskaņā ar 3. pantu noteikto saņēmēja pienākumu izpildi. Minēto pārraudzību izmanto, lai nodrošinātu izpratni par saskaņā ar 3. pantu noteikto pienākumu nepildīšanas kontekstu un riskiem un lai palīdzētu novērst šādu nepildīšanu, tostarp ar palīdzības pasākumu atbalstīto AFBiH vienību izdarītus starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus.
2. Aprīkojuma un piegāžu kontroli pēc to nosūtīšanas organizē šādi:
a) |
piegādes verifikācija – īpašumtiesību nodošanas brīdī galalietotājiem spēkiem ir jāparaksta piegādes sertifikāti; |
b) |
ziņošana par darbībām – saņēmējam reizi gadā ir jāziņo par darbībām, kas veiktas ar aprīkojumu, materiāliem un pakalpojumiem, kuri sniegti saskaņā ar palīdzības pasākumu, līdz brīdim, kad Politikas un drošības komiteja (PDK) šādu ziņošanu vairs neuzskata par nepieciešamu; |
c) |
kontrole uz vietas – saņēmējam pēc Augstā pārstāvja pieprasījuma ir jānodrošina piekļuve, lai veiktu kontroli uz vietas. |
3. Augstais pārstāvis 12 mēnešus pēc aprīkojuma piegādes veic izvērtējumu, veicot palīdzības pasākuma strukturētu pirmo novērtējumu. Tas var ietvert apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu aprīkojumu, materiālus un pakalpojumus, kas sniegti saskaņā ar palīdzības pasākumu, vai jebkurus citus neatkarīgi sniegtas informācijas veidus. Galīgo izvērtēšanu veic pēc palīdzības pasākuma pabeigšanas, lai novērtētu, vai palīdzības pasākums ir sniedzis ieguldījumu izvirzīto mērķu sasniegšanā.
6. pants
Ziņošana
Īstenošanas laikposmā Augstais pārstāvis saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 63. pantu sniedz PDK pusgada ziņojumus par palīdzības pasākuma īstenošanu. Palīdzības pasākumu administrators regulāri informē ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidoto Mehānisma komiteju par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar minētā lēmuma 38. pantu, tostarp, sniedzot informāciju par iesaistītajiem piegādātājiem un apakšuzņēmējiem.
7. pants
Apturēšana un izbeigšana
1. PDK saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 64. pantu var nolemt pilnībā vai daļēji apturēt palīdzības pasākuma īstenošanu.
2. PDK var ieteikt Padomei izbeigt palīdzības pasākumu.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. SÍKELA
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/509 (2021. gada 22. marts), ar ko izveido Eiropas Miera mehānismu un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (OV L 102, 24.3.2021., 14. lpp.).
(2) Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/153 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/2354
(2022. gada 1. decembris)
par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Ruandas aizsardzības spēku izvietošanu Mozambikā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/509 (1) ir izveidots Eiropas Miera mehānisms (EMM), ar ko dalībvalstis finansē Savienības darbības, kuras tiek veiktas kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, lai saskaņā ar Līguma 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību. Jo īpaši, ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2021/509 1. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu, EMM ir jāizmanto, lai finansētu palīdzības pasākumus, piemēram, darbības nolūkā stiprināt tādas trešo valstu un reģionālo un starptautisko organizāciju spējas, kas saistītas ar militāriem un aizsardzības jautājumiem. |
(2) |
Pašreizējā krīze Mozambikas ziemeļu provincē Kabu Delgadu (Cabo Delgado) ir daudzdimensionāla, un pastāv nopietns risks, ka tā varētu izplatīties uz citām valsts provincēm un uz kaimiņvalstīm. Mozambikas valdība un Āfrikas Savienības Miera un drošības padome ir atzinīgi novērtējušas Ruandas aizsardzības spēku izvietošanu, jo tā veicina miera, drošības un stabilitātes atjaunošanu Kabu Delgadu. |
(3) |
Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2021. gada 6. decembrī saņēma lūgumu Savienībai atbalstīt Ruandas aizsardzības spēku izvietošanu Mozambikas Kabu Delgadu provincē. |
(4) |
Padome 2022. gada 27. jūnijā apstiprināja koncepcijas dokumentu par EMM palīdzības pasākumu Ruandas aizsardzības spēku izvietošanai Mozambikā. |
(5) |
Palīdzības pasākumi ir jāīsteno, ņemot vērā Lēmumā (KĀDP) 2021/509 izklāstītos principus un prasības, jo īpaši atbilstību Padomes Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP (2), un saskaņā ar noteikumiem par EMM ietvaros finansēto ieņēmumu un izdevumu izpildi. |
(6) |
Padome atkārtoti apstiprina apņēmību aizsargāt, veicināt un īstenot cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātijas principus un stiprināt tiesiskumu un labu pārvaldību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un starptautiskajām tiesībām, jo īpaši starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Izveide, mērķi, darbības joma un ilgums
1. Ar šo tiek izveidots palīdzības pasākums par labu Ruandas Republikai (“saņēmējs”), kas finansējams no Eiropas Miera mehānisma (EMM) (“palīdzības pasākums”).
2. Palīdzības pasākuma mērķis ir atbalstīt Ruandas aizsardzības spēku vienību turpmāku izvietošanu Mozambikas ziemeļu provincē Kabu Delgadu nolūkā paplašināt, aizsargāt un saglabāt to līdz šim gūtos teritoriālos un taktiskos ieguvumus. Tam būtu jānodrošina Mozambikas ziemeļu provinču civiliedzīvotāju drošība un aizsardzība un jāatvieglo to tiesībaizsardzības iestāžu un citu atbildīgo valsts struktūru atgriešanās, kas sniedz pakalpojumus iedzīvotāju labā.
3. Lai sasniegtu 2. punktā izklāstīto mērķi, palīdzības pasākums palīdz atbalstīt minētajā punktā minēto Ruandas aizsardzības spēku vienību izvietošanu. Palīdzības pasākumu neizmanto tam, lai piegādātu nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu vai platformas.
4. Palīdzības pasākuma ilgums ir 20 mēneši no dienas, kad saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 32. panta 2. punkta a) apakšpunktu ir noslēgts līgums starp palīdzības pasākumu administratoru, kas darbojas kā kredītrīkotājs, un šā lēmuma 4. panta 2. punktā minēto vienību.
5. Līgumu par palīdzības pasākuma īstenošanu noslēdz ne agrāk kā pēc tam, kad Mehānisma komiteja ir pieņēmusi EMM īstenošanas noteikumu grozījumu.
2. pants
Finanšu noteikumi
1. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 20 000 000 EUR.
2. Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, kurus finansē no EMM.
3. pants
Vienošanās ar saņēmēju
1. Augstais pārstāvis kā nosacījumu atbalsta sniegšanai saskaņā ar palīdzības pasākumu panāk nepieciešamās vienošanās ar saņēmēju, lai nodrošinātu, ka tas pilda ar šo lēmumu noteiktās prasības un nosacījumus.
2. Šā panta 1. punktā minētās vienošanās ietver noteikumus, kas saņēmējam uzliek pienākumu nodrošināt, ka:
a) |
saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto finansējumu izmanto tikai tam, lai atbalstītu Ruandas aizsardzības spēku izvietošanu Mozambikā; |
b) |
saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto finansējumu neizmanto tam, lai iegādātos nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu vai platformas, vai tam, lai maksātu algas vai pabalstus Ruandas aizsardzības spēku karaspēkam; |
c) |
Ruandas aizsardzības spēku karaspēks, ko atbalsta saskaņā ar palīdzības pasākumu, pilnībā ievēro attiecīgās starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
d) |
saņēmējs aktīvi pārrauga, seko līdzi un sauc pie atbildības par visiem attiecīgo starptautisko tiesību, jo īpaši starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību, pārkāpumiem, ko izdarījis saskaņā ar palīdzības pasākumu atbalstītais Ruandas aizsardzības spēku karaspēks; |
e) |
saņēmējs atbalsta laikposmā regulāri sniedz ziņojumus par Ruandas aizsardzības spēku izvietošanu Kabu Delgadu; |
f) |
saņēmējs vienojas par divpusējiem stratēģiskiem dialogiem ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), kuru pamatā ir šie regulārie ziņojumi; |
g) |
vismaz trīs mēnešus pirms tiek pabeigta Ruandas aizsardzības spēku izvietošana Mozambikā, saņēmējs iesniegs Augstā pārstāvja apstiprinājumam kārtību attiecībā uz kolektīvā ekipējuma nodošanu Mozambikas bruņotajiem spēkiem. |
3. Šā panta 1. punktā minētajās vienošanās iekļauj noteikumus par saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegtā atbalsta apturēšanu un izbeigšanu gadījumā, ja tiek konstatēts, ka saņēmējs nepilda 2. punktā noteiktos pienākumus.
4. Augstais pārstāvis 2. punkta g) apakšpunktā minēto apstiprinājumu dod tikai pēc tam, kad ir pārbaudījis, ka nododamais kolektīvais ekipējums, ņemot vērā tā sākotnējo vērtību, atbilst summai, kas saskaņā ar šo palīdzības pasākumu iztērēta kolektīvajam ekipējumam.
4. pants
Īstenošana
1. Augstais pārstāvis ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanas nodrošināšanu saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un ar noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, kurus finansē no EMM, atbilstoši integrētajai metodiskajai sistēmai nepieciešamo pasākumu un kontroļu novērtēšanai un identificēšanai attiecībā uz palīdzības pasākumiem saskaņā ar EMM.
2. Šā lēmuma 1. panta 3. punktā minēto darbību īstenošanu veic Ruandas Republikas Finanšu un ekonomikas plānošanas ministrija.
5. pants
Pārraudzība, kontrole un izvērtēšana
1. Augstais pārstāvis pārrauga to, kā saņēmējs pilda 3. pantā noteiktos pienākumus. Šo pārraudzība izmanto, lai nodrošinātu izpratni par 3. pantā noteikto pienākumu nepildīšanas kontekstu un riskiem un lai palīdzētu novērst šādu nepildīšanu, tostarp saskaņā ar palīdzības pasākumu atbalstīto Ruandas aizsardzības spēku vienību izdarītus starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus.
2. Augstais pārstāvis īstenošanas laikposma beigās veic galīgo izvērtēšanu, lai novērtētu, vai palīdzības pasākums ir palīdzējis sasniegt izvirzītos mērķus. Tas var ietvert apmeklējumus uz vietas vai jebkurus citus efektīvus neatkarīgi sniegtas informācijas veidus.
6. pants
Ziņošana
Īstenošanas laikposmā Augstais pārstāvis saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 63. pantu sniedz Politikas un drošības komitejai (PDK) pusgada ziņojumus par palīdzības pasākuma īstenošanu. Attiecīgajā brīdī Augstais pārstāvis informē PDK par kartību, kas izveidota saskaņā ar 3. panta 2. punkta g) apakšpunktu. Palīdzības pasākumu administrators regulāri informē ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidoto Mehānisma komiteju par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar minētā lēmuma 38. pantu, tostarp sniedzot informāciju par iesaistītajiem piegādātājiem un apakšuzņēmējiem.
7. pants
Apturēšana un izbeigšana
1. PDK saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 64. pantu var nolemt pilnībā vai daļēji apturēt palīdzības pasākuma īstenošanu.
2. PDK var arī ieteikt Padomei izbeigt palīdzības pasākumu.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. SÍKELA
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/509 (2021. gada 22. marts), ar ko izveido Eiropas Miera mehānismu un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (OV L 102, 24.3.2021., 14. lpp.).
(2) Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/157 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/2355
(2022. gada 1. decembris)
par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā stiprināt Mauritānijas Islāma Republikas bruņoto spēku spējas
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/509 (1) ir izveidots Eiropas Miera mehānisms (EMM), ar ko dalībvalstis finansē Savienības darbības, kuras tiek veiktas kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, lai, ievērojot Līguma 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību. Jo īpaši, ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2021/509 1. panta 2. punktu, EMM ir jāizmanto, lai finansētu palīdzības pasākumus, piemēram, darbības nolūkā stiprināt tādas trešo valstu un reģionālo un starptautisko organizāciju spējas, kas saistītas ar militāriem un aizsardzības jautājumiem. |
(2) |
Mauritānijai ir būtiska loma svarīgās reģionālās, Eiropas un starptautiskajās iniciatīvās, kuru mērķis ir stiprināt mieru un attīstību Sāhelā, tostarp tādās kā “Eiropas Savienības integrētā stratēģija attiecībā uz Sāhelu”, “Koalīcija Sāhelai” un “Partnerība drošībai un stabilitātei Sāhelā”, kā arī “Sāhelas alianse”. Mauritānija ir viena no tām Āfrikas valstīm, kas nodrošina lielākās kopējās iemaksas Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālajā integrētajā stabilizācijas misijā Centrālāfrikas Republikā. Starptautiskā sabiedrība, tostarp Savienība, pēdējā laikā ir ieguldījusi ievērojamas pūles, lai atbalstītu Mauritāniju tās cīņā pret terorismu. Savienība ir apņēmusies veidot ciešas attiecības, lai atbalstītu Mauritāniju tās cīņā pret terorismu. |
(3) |
Sāhelas reģionā Mauritānija Savienībai ir viena no svarīgākajām valstīm cīņā pret terorismu. Savienībai ir spēcīga partnerība ar Mauritānijas valdību, un tās mērķis ir panākt ilgtermiņa attīstību, izmantojot visaptverošu un integrētu pieeju. |
(4) |
Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2022. gada 4. oktobrī saņēma lūgumu Savienībai palīdzēt Mauritānijas bruņotajiem spēkiem svarīga aprīkojuma iepirkumā, kas paredzēts Rosso Bataillon des fusiliers marins, Bataillon des fusiliers de l’air un militārajiem medicīnas centriem 2. un 3. militārajā reģionā. |
(5) |
Palīdzības pasākumi ir jāīsteno, ņemot vērā Lēmumā (KĀDP) 2021/509 izklāstītos principus un prasības, jo īpaši atbilstību Padomes Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP (2), un saskaņā ar noteikumiem par EMM ietvaros finansēto ieņēmumu un izdevumu izpildi. |
(6) |
Padome atkārtoti apstiprina apņēmību aizsargāt, veicināt un īstenot cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātijas principus un stiprināt tiesiskumu un labu pārvaldību atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai un starptautiskajām tiesībām, jo īpaši starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Izveide, mērķi, darbības joma un ilgums
1. Ar šo tiek izveidots palīdzības pasākums par labu Mauritānijas Islāma Republikai (“saņēmējs”), kas finansējams saskaņā ar EMM (“palīdzības pasākums”).
2. Palīdzības pasākuma mērķis ir uzlabot Rosso Bataillon des fusiliers marins, Bataillon des fusiliers de l’air un militāro medicīnas centru 2. un 3. militārajā reģionā spējas. Uzlabojot šo vienību spējas, palīdzības pasākums arī palīdzēs labāk aizsargāt civiliedzīvotājus.
3. Lai sasniegtu 2. punktā izklāstīto mērķi, palīdzības pasākuma ietvaros finansē turpmāk minētos aprīkojuma veidus, kas nav paredzēti nāvējoša spēka pielietošanai: upes un tehnisko aprīkojumu Bataillon des fusiliers marins vajadzībām; aizsardzības līdzekļu komplektus, tostarp militāros formastērpus, Bataillon des fusiliers de l’air vajadzībām; intensīvās terapijas aprīkojumu un ķirurģisko aprīkojumu medicīnas centriem 2. un 3. militārajā reģionā.
4. Palīdzības pasākuma ilgums ir 36 mēneši, sākot no dienas, kad noslēgts pirmais līgums, ko parakstījis palīdzības pasākumu administrators, kurš darbojas kā kredītrīkotājs, saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 32. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tostarp administratīvo vienošanos kontekstā saskaņā ar tā 37. pantu.
5. Līgumu par palīdzības pasākuma īstenošanu noslēdz ne agrāk kā pēc tam, kad Mehānisma komiteja ir pieņēmusi EMM īstenošanas noteikumu grozījumu.
2. pants
Finanšu nosacījumi
1. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 12 000 000 EUR.
2. Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, ko finansē saskaņā ar EMM.
3. pants
Vienošanās ar saņēmēju
1. Augstais pārstāvis kā nosacījumu atbalsta sniegšanai saskaņā ar palīdzības pasākumu panāk nepieciešamās vienošanās ar saņēmēju, lai nodrošinātu, ka tas pilda šajā lēmumā noteiktās prasības un nosacījumus.
2. Šā panta 1. punktā minētās vienošanās ietver noteikumus, kas saņēmējam uzliek pienākumu nodrošināt:
a) |
to, ka saskaņā ar palīdzības pasākumu atbalstītās Mauritānijas bruņoto spēku vienības ievēro attiecīgās starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
b) |
visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu pienācīgu un efektīvu izmantošanu nolūkos, kādiem tie tika piešķirti; |
c) |
visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu pienācīgu uzturēšanu, lai nodrošinātu to lietojamību un funkcionālu pieejamību visā to dzīves ciklā; |
d) |
to, ka visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu dzīves cikla beigās aktīvi netiek nozaudēti vai – bez saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotās Mehānisma komitejas piekrišanas – netiek nodoti personām vai vienībām, kuras nav noteiktas vienošanās. |
3. Šā panta 1. punktā minētajās vienošanās iekļauj noteikumus par atbalsta, ko sniedz saskaņā ar palīdzības pasākumu, apturēšanu un izbeigšanu gadījumā, ja tiek konstatēts, ka saņēmējs nepilda 2. punktā izklāstītos pienākumus.
4. pants
Īstenošana
1. Augstais pārstāvis ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanas nodrošināšanu saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, kurus finansē no EMM, atbilstoši integrētajai metodiskajai sistēmai nepieciešamo pasākumu un kontroļu novērtēšanai un identificēšanai attiecībā uz palīdzības pasākumiem saskaņā ar EMM.
2. Šā lēmuma 1. panta 3. punktā minētās darbības īsteno palīdzības pasākumu administrators, tostarp, izmantojot administratīvas vienošanās saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 37. pantu.
5. pants
Pārraudzība, kontrole un izvērtēšana
1. Augstais pārstāvis pārrauga to, kā saņēmējs pilda 3. pantā noteiktos pienākumus. Šo pārraudzību izmanto, lai nodrošinātu izpratni par 3. pantā noteikto pienākumu nepildīšanas kontekstu un riskiem un lai palīdzētu novērst šādu nepildīšanu, tostarp saskaņā ar palīdzības pasākumu atbalstīto vienību izdarītus starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus.
2. Aprīkojuma un materiālu kontroli pēc to nosūtīšanas organizē šādi:
a) |
piegādes verifikācija – īpašumtiesību nodošanas brīdī galalietotājiem spēkiem ir jāparaksta EMM piegādes sertifikāti; |
b) |
inventarizācijas ziņojumi – saņēmējam reizi gadā ir jāziņo par noteikto posteņu krājumu stāvokli līdz brīdim, kad Politikas un drošības komiteja (PDK) šādu ziņošanu vairs neuzskata par nepieciešamu; |
c) |
pārbaude uz vietas – saņēmējam pēc Augstā pārstāvja pieprasījuma ir jānodrošina piekļuve, lai veiktu kontroli uz vietas. |
3. Sešus mēnešus pēc aprīkojuma pirmās piegādes Augstais pārstāvis veic izvērtējumu, veicot palīdzības pasākuma strukturētu pirmo novērtējumu. Tas var ietvert apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu aprīkojumu, materiālus un pakalpojumus, kas sniegti saskaņā ar palīdzības pasākumu, vai jebkuras citas neatkarīgi sniegtas informācijas efektīvas formas. Galīgo izvērtēšanu veic pēc tam, kad ir pabeigta aprīkojuma, materiālu un pakalpojumu piegāde saskaņā ar palīdzības pasākumu, lai novērtētu, vai palīdzības pasākums ir sniedzis ieguldījumu 1. panta 2. punktā izvirzīto mērķu sasniegšanā.
6. pants
Ziņošana
Īstenošanas laikposmā Augstais pārstāvis saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 63. pantu sniedz PDK pusgada ziņojumus par palīdzības pasākuma īstenošanu. Palīdzības pasākumu administrators regulāri informē ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidoto Mehānisma komiteju par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar minētā lēmuma 38. pantu, tostarp, sniedzot informāciju par iesaistītajiem piegādātājiem un apakšuzņēmējiem.
7. pants
Apturēšana un izbeigšana
1. PDK saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 64. pantu var nolemt pilnībā vai daļēji apturēt palīdzības pasākuma īstenošanu.
2. PDK var arī ieteikt Padomei izbeigt palīdzības pasākumu.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. SÍKELA
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/509 (2021. gada 22. marts), ar ko izveido Eiropas Miera mehānismu un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (OV L 102, 24.3.2021., 14. lpp.).
(2) Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP ( 2008. gada 8. decembris ), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/161 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/2356
(2022. gada 1. decembris)
par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Libānas bruņotos spēkus
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/509 (1) ir izveidots Eiropas Miera mehānisms (EMM), ar ko dalībvalstis finansē Savienības darbības, kuras tiek veiktas kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, lai, ievērojot Līguma 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību. Jo īpaši, ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2021/509 1. panta 2. punktu, EMM ir jāizmanto, lai finansētu palīdzības pasākumus, piemēram, darbības nolūkā stiprināt tādas trešo valstu un reģionālo un starptautisko organizāciju spējas, kas saistītas ar militāriem un aizsardzības jautājumiem. |
(2) |
Libānas valsts drošība un stabilitāte ir būtiska Savienībai un starptautiskajai sabiedrībai. Ir ieguldīti ievērojami centieni, lai atbalstītu Libānu un jo īpaši Libānas bruņotos spēkus (LAF), kas varētu sniegt ieguldījumu šajā jomā. |
(3) |
Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Rezolūciju 1701 ir izveidota ANO Pagaidu spēku Libānā (UNIFIL) misija nolūkā atbalstīt LAF, lai tie varētu uzturēt mieru un stabilitāti Libānas dienvidos. Savienība atkārtoti apliecina atbalstu UNIFIL, kuros vairākas Savienības dalībvalstis sniedz būtisku ieguldījumu. ANO DP arī ir aicinājusi starptautisko sabiedrību atbalstīt LAF, lai nodrošinātu Libānas valsts drošību un stabilitāti. |
(4) |
Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2022. gada 25. oktobrī saņēma Savienībai adresētu lūgumu atbalstīt LAF. |
(5) |
Palīdzības pasākumi ir jāīsteno, ņemot vērā Lēmumā (KĀDP) 2021/509 izklāstītos principus un prasības, jo īpaši atbilstību Padomes Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP (2), un saskaņā ar noteikumiem par EMM ietvaros finansēto ieņēmumu un izdevumu izpildi. |
(6) |
Padome atkārtoti apstiprina apņēmību aizsargāt, veicināt un īstenot cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātijas principus un stiprināt tiesiskumu un labu pārvaldību atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai un starptautiskajām tiesībām, jo īpaši starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Izveide, mērķi, darbības joma un ilgums
1. Ar šo tiek izveidots palīdzības pasākums par labu Libānai (“saņēmējs”), kas finansējams saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu (EMM) (“palīdzības pasākums”).
2. Palīdzības pasākuma mērķis ir uzlabot Libānas bruņoto spēku (LAF) spējas un noturību, uzlabojot to militārās medicīnas spējas un nodrošinot aprīkojumu LAF operatīvajam personālam, lai nodrošinātu Libānas valsts drošību un stabilitāti.
3. Lai sasniegtu 2. punktā izklāstīto mērķi, palīdzības pasākuma ietvaros finansē turpmāk minētos aprīkojuma veidus, kas nav paredzēti nāvējoša spēka pielietošanai:
a) |
veselības aprūpes aprīkojumu militārās medicīnas dienestu atbalstam (centrālie un reģionālie centri); |
b) |
individuālo aprīkojumu loģistikas brigādei. |
4. Palīdzības pasākuma ilgums ir 36 mēneši, sākot no dienas, kad palīdzības pasākumu administrators, kurš darbojas kā kredītrīkotājs, noslēdzis pirmo līgumu saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 32. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tostarp administratīvo vienošanos kontekstā saskaņā ar tā paša lēmuma 37. pantu.
5. Līgumu par palīdzības pasākuma īstenošanu noslēdz ne agrāk kā pēc tam, kad Mehānisma komiteja ir pieņēmusi EMM īstenošanas noteikumu grozījumu.
2. pants
Finanšu nosacījumi
1. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 6 000 000 EUR.
2. Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, ko finansē saskaņā ar EMM.
3. pants
Vienošanās ar saņēmēju
1. Augstais pārstāvis kā nosacījumu atbalsta sniegšanai saskaņā ar palīdzības pasākumu panāk nepieciešamās vienošanās ar saņēmēju, lai nodrošinātu, ka tas pilda šajā lēmumā noteiktās prasības un nosacījumus.
2. Šā panta 1. punktā minētās vienošanās ietver noteikumus, kas saņēmējam uzliek pienākumu nodrošināt:
a) |
to, ka saskaņā ar palīdzības pasākumu atbalstītās LAF vienības ievēro attiecīgās starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
b) |
visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu pienācīgu un efektīvu izmantošanu nolūkos, kādiem tie tika piešķirti; |
c) |
visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu pienācīgu uzturēšanu, lai nodrošinātu to lietojamību un funkcionālu pieejamību visā to dzīves ciklā; |
d) |
to, ka visu saskaņā ar palīdzības pasākumu sniegto aktīvu dzīves cikla beigās aktīvi netiek nozaudēti vai – bez saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotās Mehānisma komitejas piekrišanas – netiek nodoti personām vai vienībām, kuras nav noteiktas vienošanās. |
3. Šā panta 1. punktā minētajās vienošanās iekļauj noteikumus par atbalsta, ko sniedz saskaņā ar palīdzības pasākumu, apturēšanu un izbeigšanu gadījumā, ja tiek konstatēts, ka saņēmējs nepilda 2. punktā izklāstītos pienākumus.
4. pants
Īstenošana
1. Augstais pārstāvis ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanas nodrošināšanu saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 un noteikumiem par to ieņēmumu un izdevumu izpildi, kurus finansē no EMM, atbilstoši integrētajai metodiskajai sistēmai nepieciešamo pasākumu un kontroļu novērtēšanai un identificēšanai attiecībā uz palīdzības pasākumiem saskaņā ar EMM.
2. Šā lēmuma 1. panta 3. punktā minētās darbības īsteno palīdzības pasākumu administrators, tostarp, izmantojot administratīvas vienošanās saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 37. pantu.
5. pants
Pārraudzība, kontrole un izvērtēšana
1. Augstais pārstāvis pārrauga to, kā saņēmējs pilda 3. pantā noteiktos pienākumus. Šo pārraudzību izmanto, lai nodrošinātu izpratni par 3. pantā noteikto pienākumu nepildīšanas kontekstu un riskiem un lai palīdzētu novērst šādu nepildīšanu, tostarp saskaņā ar palīdzības pasākumu atbalstīto LAF vienību izdarītus starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus.
2. Aprīkojuma un materiālu kontroli pēc to nosūtīšanas organizē šādi:
a) |
piegādes verifikācija – īpašumtiesību nodošanas brīdī galalietotājiem spēkiem ir jāparaksta piegādes sertifikāti; |
b) |
inventarizācijas ziņojumi – saņēmējam reizi gadā ir jāziņo par noteikto posteņu krājumu stāvokli līdz brīdim, kad Politikas un drošības komiteja (PDK) šādu ziņošanu vairs neuzskata par nepieciešamu; |
c) |
kontrole uz vietas – saņēmējam pēc Augstā pārstāvja pieprasījuma ir jānodrošina piekļuve, lai veiktu pārbaudes uz vietas. |
3. Pēc palīdzības pasākuma pabeigšanas Augstais pārstāvis veic tā galīgo izvērtēšanu, lai novērtētu, vai palīdzības pasākums ir sniedzis ieguldījumu 1. panta 2. punktā izvirzīto mērķu sasniegšanā.
6. pants
Ziņošana
Īstenošanas laikposmā Augstais pārstāvis saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 63. pantu sniedz PDK pusgada ziņojumus par palīdzības pasākuma īstenošanu. Palīdzības pasākumu administrators regulāri informē ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidoto Mehānisma komiteju par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar minētā lēmuma 38. pantu, tostarp, sniedzot informāciju par iesaistītajiem piegādātājiem un apakšuzņēmējiem.
7. pants
Apturēšana un izbeigšana
1. PDK saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 64. pantu var nolemt pilnībā vai daļēji apturēt palīdzības pasākuma īstenošanu.
2. PDK var arī ieteikt Padomei izbeigt palīdzības pasākumu.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. SÍKELA
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/509 (2021. gada 22. marts), ar ko izveido Eiropas Miera mehānismu un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (OV L 102, 24.3.2021., 14. lpp.).
(2) Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/165 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2357
(2022. gada 1. decembris),
ar ko attiecībā uz atstarojošo ceļu kniežu saskaņoto standartu groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/451
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regulu (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (1), un jo īpaši tās 17. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011, lai novērtētu saskaņotajos standartos ietverto būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem, ražotājiem ir jāizmanto metodes un kritēriji, kas noteikti minētajos standartos, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
(2) |
Ar 1996. gada 29. augusta vēstuli M/111 Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju (CENELEC) Padomes Direktīvas 89/106/EEK (2) īstenošanas vajadzībām izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos saskaņotos standartus (“pilnvarojums”). Pilnvarojums atļauj pārskatīt uz tā pamata izstrādātos saskaņotos standartus. |
(3) |
Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību, kā arī Regulas (ES) Nr. 305/2011 prasības, CEN pārskatīja spēkā esošo saskaņoto standartu EN 1463-1:2009 par atstarojošām ceļa kniedēm, uz kuru atsauce ir publicēta ar Komisijas paziņojumu (2018/C 092/06) (3). Tā rezultātā tika pieņemts pārskatītais saskaņotais standarts EN 1463-1:2021 par atstarojošām ceļa kniedēm. |
(4) |
Pārskatītajā saskaņotajā standartā EN 1463-1:2021 ir ietvertas uzlabotas metodes attiecīgo būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtēšanai. Turklāt dažu noteikumu formulējums bija jāuzlabo, lai nodrošinātu to pareizu un vienveidīgu interpretāciju visās dalībvalstīs. Bija arī nepieciešams izņemt no standarta darbības jomas izstrādājumus, kas uzstādīti tikai uz laiku, jo šādi izstrādājumi nav būvizstrādājumi Regulas (ES) Nr. 305/2011 izpratnē. Tādējādi pārskatītais standarts būtiski veicina ceļu satiksmes drošību un tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanu. |
(5) |
Komisija novērtēja, vai CEN pārskatītais saskaņotais standarts atbilst attiecīgajam pilnvarojumam un Regulas (ES) Nr. 305/2011 prasībām. |
(6) |
CEN pārskatītais saskaņotais standarts atbilst attiecīgajam pilnvarojumam un Regulas (ES) Nr. 305/2011 prasībām. Tāpēc ir lietderīgi atsauci uz minēto standartu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
(7) |
Atsauces uz Regulas (ES) Nr. 305/2011 vajadzībām izstrādātajiem saskaņotajiem standartiem sniegtas Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/451 (4) I pielikumā. Tādēļ minētajā pielikumā būtu jāiekļauj atsauce uz saskaņoto standartu EN 1463-1:2021. |
(8) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 17. panta 5. punktu katram saskaņotajam standartam, ar kuru aizstāj kādu citu saskaņoto standartu, ir jānorāda līdzāspastāvēšanas laikposms. |
(9) |
Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/451 būtu attiecīgi jāgroza. |
(10) |
Lai ražotāji iespējami drīzāk varētu šo pārskatīto saskaņoto standartu izmantot, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/451 I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.
(2) Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/106/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp.).
(3) Komisijas paziņojums saistībā ar īstenojamo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem) (OV C 92, 9.3.2018., 139. lpp.).
(4) Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/451 (2019. gada 19. marts) par saskaņotajiem būvizstrādājumu standartiem, kas izstrādāti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 (OV L 77, 20.3.2019., 80. lpp.).
PIELIKUMS
Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/451 I pielikumā pievieno šādu ierakstu:
Nr. |
Atsauce uz standartu |
Atsauce uz aizstāto standartu |
Līdzāspastāvēšanas perioda sākums (dd.mm.gggg.) |
Līdzāspastāvēšanas perioda beigas (dd.mm.gggg.) |
“7. |
EN 1463-1:2021 Ceļa apzīmējumu materiāli. Atstarojošās ceļa kniedes. 1. daļa: Sākotnējās veiktspējas prasības |
EN 1463-1:2009 Ceļa apzīmējumu materiāli. Atstarojošās ceļa kniedes. 1.daļa: Sākotnējās veiktspējas prasības |
2.12.2022. |
2.12.2023.” |
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/168 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2358
(2022. gada 1. decembris)
par Francijas pasākumu, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 20. pantu nosaka satiksmes tiesību izmantošanas ierobežojumu nopietnu vides problēmu dēļ
(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 8694)
(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (1) un jo īpaši tās 20. pantu,
pēc apspriešanās ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. panta 1. punktā minēto komiteju,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1) |
Francija 2021. gada 17. novembra vēstulē (2) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 (turpmāk “regula”) 20. panta 2. punktu informēja Komisiju par savu nodomu nopietnu vides problēmu dēļ ieviest satiksmes tiesību izmantošanas pagaidu ierobežojumu, kuram ir konkrēti nosacījumi (“sākotnējais pasākums”). |
(2) |
Francijas sākotnēji iesniegtā informācija bija šāda: 1) 145. pants 2021. gada 22. augusta Likumā Nr. 2021-1104 par cīņu ar klimata pārmaiņām un klimatnoturības stiprināšanu (“Loi Climat et Résilience”, turpmāk “likums”) (3); 2) Transporta kodeksa L. 6412-3. panta konsolidētā redakcija, kas ir tapusi pēc Likuma Nr. 2021-1104 pieņemšanas; 3) dekrēta projekts, kurā paredzēti aizlieguma piemērošanas nosacījumi, (“dekrēta projekts”), kā arī 4) papildelementi, kuros izklāstīts sākotnējā pasākuma konteksts, saturs un pamatojums saskaņā ar regulas 20. panta 2. punktu. |
(3) |
Komisija saņēma divas sūdzības (vienu no lidostām un vienu no aviokompānijām) (4), kurās apgalvots, ka Likuma 145. pants neatbilst regulas 20. panta 1. punkta nosacījumiem un tādējādi nav saderīgs ar ES tiesību aktiem. |
(4) |
Konkrētāk, sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka likuma 145. pants esot neefektīvs un neesot samērīgs ar sasniedzamo mērķi, varot diskriminēt gaisa pārvadātājus un ka tā ilgums neesot ierobežots laikā. Sūdzības iesniedzēji arī apgalvo, ka Francijas iestāžu veiktais ietekmes novērtējums neesot pietiekami detalizēts, un šajā kontekstā atsaucas uz Francijas Valsts padomes atzinumu (5); turklāt tie uzsver, ka gaisa transporta nozare jau ir pakļauta citiem pasākumiem ar tādu pašu mērķi, tādiem kā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), un drīzumā uz gaisa transporta nozari attieksies citi jauni tiesību akti, piemēram, tie, kas ierosināti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (6). Turklāt sākotnējais pasākums papildinot pienākumu, kas tā paša likuma 147. pantā noteikts visām aviosabiedrībām, kuras darbojas Francijā, proti, pienākumu kompensēt savas emisijas iekšzemes maršrutos. |
(5) |
Ņemot vērā sākotnējo novērtējumu, Komisija 2021. gada 15. decembrī saskaņā ar regulas 20. panta 2. punktu pieņēma lēmumu par sākotnējā pasākuma sīkāku izskatīšanu (“Komisijas 2021. gada 15. decembra lēmums”). Turklāt tā nolēma, ka sākotnējo pasākumu nevar īstenot, kamēr šo izskatīšanu (7) Komisija nav pabeigusi. |
(6) |
Komisijas dienesti 2022. gada 7. janvāra vēstulē Francijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju, kas tiem ļautu izvērtēt sākotnējā pasākuma saderību ar regulas 20. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
(7) |
Francija 2022. gada 9. maija vēstulē iesniedza papildu elementus par sākotnējā pasākuma saturu un pamatojumu saskaņā ar regulas 20. pantu. 2022. gada 21. jūnija vēstulē Francija attiecībā uz savu paziņojumu iesniedza atjauninātu informāciju, kas ietvēra grozītu dekrēta projektu bez atkāpēm (“dekrēta projekta galīgā redakcija”), kā arī papildu elementus, kuros ņemtas vērā Komisijas un tās dienestu paustās bažas par pasākuma saderību ar regulas 20. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem (kopā saukti “pasākums”). |
II. LIETAS FAKTISKIE APSTĀKĻI
II.1. Pasākuma apraksts
(8) |
Francija 2021. gada 22. augustā pieņēma Likumu Nr. 2021-1104 par cīņu ar klimata pārmaiņām un klimatnoturības stiprināšanu. |
(9) |
Likuma 145. panta I punkts, pamatojoties uz regulas 20. pantu, aizliedz regulārus sabiedriskos pasažieru gaisa pārvadājumus visos Francijas teritorijā esošajos gaisa satiksmes maršrutos, kuros katru dienu ir pieejami vairāki tiešie vilcienu satiksmes maršruti ar brauciena laiku, kas ir īsāks nekā divarpus stundas. |
(10) |
Saskaņā ar likuma 145. panta II un IV punktu aizlieguma piemērošana tiks izvērtēta pēc trim gadiem no tā spēkā stāšanās dienas. |
(11) |
Likuma 145. panta I punkta otrajā daļā ir noteikts, ka turpmākais dekrēts ir jāpieņem, ņemot vērā Francijas Valsts padomes (turpmāk “Valsts padome”) atzinumu, un tam jāprecizē pirmās daļas piemērošanas nosacījumi, “it īpaši [jāprecizē] elementi, kas raksturo attiecīgus vilcienu satiksmes maršrutus, kuros jānodrošina pienācīgi pakalpojumi, kā arī jāprecizē kārtība, kādā no šā aizlieguma var atkāpties, ja gaisa pārvadājumu pakalpojumi tiek sniegti galvenokārt, lai pārvadātu tranzīta pasažierus, vai ja gaisa pārvadājumus var uzskatīt par dekarbonizētiem gaisa pārvadājumiem. Dekrētā arī precizēts oglekļa dioksīda emisiju līmenis uz vienu pasažieri, kas jāievēro pārvadājumos, kuri uzskatāmi par dekarbonizētiem.” |
(12) |
Dekrēta projekta galīgajā redakcijā ir izklāstīti aizlieguma piemērošanas nosacījumi. |
(13) |
Atbilstīgi dekrēta projekta galīgās redakcijas 1. pantam aizliegums attiecas uz regulāriem sabiedriskajiem pasažieru gaisa pārvadājumiem, kuru maršrutos ir pieejami vilcienu satiksmes maršruti ar brauciena laiku, kas katrā virzienā ir īsāks nekā divarpus stundas;
|
(14) |
Dekrēta projekta galīgajā redakcijā nav iekļautas Komisijas 2021. gada 15. decembra lēmuma 11. apsvērumā minētās atkāpes attiecībā uz savienojumiem un pārvadājumiem, kurus var uzskatīt par dekarbonizētiem. |
(15) |
Saskaņā ar dekrēta projekta galīgās redakcijas 2. pantu dekrēts stāsies spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas un tā darbības ilgums būs trīs gadi. |
(16) |
Par pasākumu Francijas iestādes ir norādījušas turpmāk minēto informāciju (8):
|
(17) |
Turklāt Francijas iestādes precizē (10), ka “praksē (…) situācija sākotnējā paziņojumā minētajos astoņos maršrutos varētu būtu šāda:
Turklāt Francijas iestādes savā atbildē iekļāva pielikumu, kurā sniegta sīkāka informācija par to, kā dekrēta projekta galīgās redakcijas kritēriji tiek piemēroti astoņiem iepriekš minētajiem gaisa satiksmes maršrutiem. |
(18) |
Francijas iestādes arī precizē, ka “pirms katras lidojumu plānošanas sezonas (t. i., ikreiz, kad tiek iesniegtas programmas) tiks pārbaudīta situācija attiecībā uz aizliegtajiem maršrutiem un maršrutiem, uz kuriem aizliegumsvarētu attiekties (runa galvenokārt ir par iekšzemes maršrutiem, kas savieno Parīzes Šarla de Golla lidostu, Parīzes Orlī lidostu un Lionas Sent-Ekziperī lidostu ar galamērķiem, kuros ir nodrošināti ātrgaitas vilcienu satiksmes maršruti). Turklāt pasākuma piemērošanas laikā Civilās aviācijas ģenerāldirektorāts (DGAC) sabiedrības informēšanas nolūkā regulāri atjauninās faktiski aizliegto maršrutu sarakstu un izskaidros saikni starp šiem aizliegumiem un dekrēta kritērijiem.” |
(19) |
Turklāt Francijas iestādes atkārto un precizē savas saistības, ko tās uzņēmušās pēc Komisijas pieprasījuma, proti, “24 mēnešu laikā pēc pasākuma stāšanās spēkā veikt pasākuma izvērtēšanu un izvērtējumu nosūtīt Eiropas Komisijas dienestiem. Šajā pārskatīšanā jo īpaši tiks ņemta vērā pasākuma ietekme uz vidi, arī uz klimata pārmaiņām, un uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu iekšējo tirgu.” |
II.2. Komisijas 2021. gada 15. decembra Lēmums
(20) |
Pamatojoties uz savu sākotnējo novērtējumu, Komisija 2021. gada 15. decembra lēmumā pauda uzskatu, ka sākotnējais pasākums, par kuru Francija paziņoja 2021. gada 17. novembrī, rada šaubas par tā saderību ar regulas 20. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem nediskriminācijas, konkurences izkropļojuma, pamatojuma un samērīguma ziņā. |
(21) |
Komisija pauda uzskatu, ka pirmās divas sākotnējās atkāpes par labu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kurus veic, lai pārvadātu lielākoties tranzīta pasažierus, gaisa pārvadātāju vidū rada iespējamas diskriminācijas un konkurences izkropļojuma risku, un ka trešā atkāpe par labu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuros ievērota maksimālā emisiju robežvērtība, prasa papildu analīzi par tās potenciālo ietekmi uz konkurenci un iespējamo diskrimināciju attiecībā pret gaisa pārvadātājiem. |
(22) |
Arī atkāpju tvērums lika šaubīties par pasākuma rezultativitāti kopsakarā ar sākotnējā pasākuma mērķi, jo vidiskā mērķa sasniegšana tiktu ierobežota, piemērojot pirmās divas atkāpes. |
III. PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS
(23) |
Vispirms Komisija norāda, ka, atkāpjoties no regulas 15. panta un ES gaisa pārvadātāju tiesībām brīvi sniegt ES iekšējos gaisa pārvadājumu pakalpojumus, regulas 20. pants ir jāinterpretē tā, lai tas būtu piemērojams tikai absolūtas nepieciešamības gadījumā to interešu aizsardzībai, ko šī tiesību norma dalībvalstīm ļauj aizstāvēt. |
Nopietnu vides problēmu pastāvēšana
(24) |
Komisija atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir veicināt mazoglekļa transporta veidu plašāku izmantošanu, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus pareizu darbību. Viens no Komisijas Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas (“Mobilitātes stratēģija”) mērķiem ir radīt apstākļus tam, lai pārvadātāji līdz 2030. gadam saviem klientiem piedāvātu regulāros kolektīvos oglekļneitrālus braucienus ne vairāk kā 500 km attālumā Eiropas Savienībā. |
(25) |
Komisija 2021. gada 15. decembra lēmumā jau atzina, ka Francijas paziņotā pasākuma iecerētais mērķis ir palīdzēt risināt klimata pārmaiņu problēmu, izmantojot transporta veidus, kas rada mazāk oglekļa dioksīda emisiju, kad pastāv piemērotas alternatīvas. |
(26) |
Francijas iestādes 2022. gada 9. maija atbildē norāda, ka “Francijas iestāžu paziņotais pasākums ir “Pilsoniskās klimata konferences” darba rezultāts: tika izstrādāti 149 pasākumi, kuru nolūks ir paātrināt cīņu ar klimata pārmaiņām.” Tās arī precizē, ka “galvenais lidojumu skaita samazināšanas uzdevums ir cīņā ar klimata pārmaiņām rīkoties saskaņā ar vairākiem citiem pasākumiem”, un vienlaikus uzsver, ka “pasākumā noteiktās gaisa satiksmes samazināšanas sekundārā pozitīvā ietekme ir saistīta ar trokšņa un vietējai apkārtnei radītā piesārņojuma dabisku mazināšanu.” |
(27) |
Priekšlikumā regulai, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulu (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (11), Komisija atzīst, ka “klimata pārmaiņu apkarošana ir neatliekams uzdevums”, un atsaucas uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par ietekmi, kāda ir globālajai sasilšanai par 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un par attiecīgajiem globāla mēroga siltumnīcefekta gāzu emisijas scenārijiem, kas apstiprina, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas ir steidzami jāsamazina (12). |
(28) |
Eiropas zaļais kurss aicina līdz 2050. gadam par 90 % samazināt transporta radītās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un padarīt visu transporta sistēmu ilgtspējīgu. Kā uzsvērts mobilitātes stratēģijā, “lai panāktu šīs sistēmiskās izmaiņas, nepieciešams 1) padarīt visus transporta veidus ilgtspējīgākus, 2) nodrošināt ilgtspējīgu alternatīvu plašu pieejamību multimodālo pārvadājumu sistēmā un 3) ieviest pareizos stimulus, kas veicinās pārkārtošanos. (…) Tas nozīmē, ka jāizmanto visas rīcībpolitiskās sviras”. |
(29) |
Lai sasniegtu šo mērķi, ir jāsekmē ilgtspējīgi transporta risinājumi, piemēram, ātrgaitas dzelzceļš. Kā minēts mobilitātes stratēģijā, tam ir vajadzīgi piemēroti (vilcienu satiksmes) pakalpojumi, kuri piedāvā konkurētspējīgas cenas, pienācīgu kursēšanas biežumu un labu komforta līmeni. |
(30) |
Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Francijai ir tiesības uzskatīt, ka attiecīgajā situācijā pastāv nopietna vides problēma, kas SEG emisiju samazināšanā prasa steidzamu risinājumu, un ka pasākumu, ko paredzējušas Francijas iestādes, varētu pamatot saskaņā ar regulas 20. panta 1. punktu ar nosacījumu, ka pasākums nav diskriminējošs, nekropļo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem, neparedz lielākus ierobežojumus, kā vajadzīgs, lai novērstu attiecīgo problēmu, un tam ir ierobežots darbības periods, kas nepārsniedz trīs gadus, pēc kuriem pasākums būtu pārskata, kā paredzēts regulas 20. panta 1. punktā. |
Nediskriminācija un konkurences izkropļojums
(31) |
Runājot par nediskrimināciju un ietekmi uz konkurenci, sākotnējā pasākumā bija ietvertas divas atkāpes par labu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuri tiek veikti, lai pārvadātu lielākoties tranzīta pasažierus, un tas atbilstīgi Komisijas sākotnējam novērtējumam (13) varētu radīt gaisa pārvadātāju iespējamas diskriminācijas risku un konkurences izkropļojuma risku. |
(32) |
Pamatojoties uz Francijas iestāžu sniegto papildu informāciju, Komisija uzskata, ka šādas atkāpes – neatkarīgi no attiecīgo tranzīta pasažieru īpatsvara – de facto būtu uzskatāmas par diskriminējošām un izraisītu konkurences izkropļojumu, kaitējot esošajiem vai potenciālajiem gaisa pārvadātājiem, kuri nodrošina maršrutus “no punkta uz punktu” un kuru uzņēmējdarbības modelis nav vērsts uz tranzīta pasažieriem. |
(33) |
Ņemot vērā to, ka Francija abas atkāpes atsauca, attiecīgās bažas saistībā ar gaisa pārvadātāju iespējamu diskrimināciju un konkurences izkropļojumu ir kliedētas. |
(34) |
Aizliegumam izmantotie kritēriji, kas minēti dekrēta projekta galīgajā redakcijā, ir balstīti uz vilcienu satiksmes maršrutu ilgumu, kursēšanas biežumu un laika grafiku piemērotību, tāpēc tiem ir objektīvs raksturs. Aizliegums attiecas uz visiem regulāriem sabiedriskajiem pasažieru gaisa pārvadājumiem, kuru maršrutos ir pieejami vilcienu satiksmes maršruti ar brauciena laiku, kas katrā virzienā ir īsāks nekā divarpus stundas, un kuri atbilst dekrēta projekta galīgās redakcijas 1. panta nosacījumiem, kas minēti 13. apsvērumā. Tā kā no aizlieguma netiks atbrīvots neviens gaisa pārvadājumu pakalpojums, pasākums nerada diskrimināciju gaisa pārvadātāja valstspiederības, identitātes vai uzņēmējdarbības modeļa dēļ, tas arī nerada gaisa pārvadātāju savstarpējās konkurences izkropļojumu. |
Pasākumam nevajadzētu radīt lielākus ierobežojumus, nekā vajadzīgs, lai novērstu attiecīgās problēmas
(35) |
Regulas 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka šāds pasākums nedrīkst paredzēt lielākus ierobežojumus, kā vajadzīgs, lai novērstu attiecīgās problēmas. |
(36) |
Kā norādīts 30. apsvērumā, Francijas iestāžu šajā gadījumā noteiktā problēma prasa steidzamu risinājumu SEG emisiju samazināšanai. Izvērtējot, vai pasākums neparedz lielākus ierobežojumus, nekā vajadzīgs, lai novērstu attiecīgu problēmu, Komisija izvērtēs, vai ar pasākumu var sasniegt izvirzīto mērķi, proti, veicināt SEG emisiju samazināšanu, un vai pasākums nepārsniedz to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai, ņemot vērā, vai ir pieejami citi transporta veidi, kas piedāvā atbilstošu pakalpojumu līmeni vajadzīgās savienojamības nodrošināšanai. |
(37) |
Šajā kontekstā jebkāda satiksmes tiesību ierobežojuma negatīvā ietekme uz Eiropas iedzīvotājiem un savienojamību ir jākompensē, piedāvājot alternatīvus transporta veidus, kas ir pieņemami cenas ziņā, ērti un ilgtspējīgāki. |
(38) |
Vispirms Komisija norāda, ka tiek izstrādāti dažādi leģislatīvi un neleģislatīvi instrumenti, kuru nolūks ir palīdzēt un radīt lielāku stimulu gaisa transporta nozarei būtiski samazināt oglekļa dioksīda emisijas un kļūt ilgtspējīgākai. Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” Komisija iesniedza priekšlikumu par ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) (14) pārskatīšanu ar mērķi stiprināt oglekļa cenas signālu, priekšlikumu pārskatīt Enerģijas nodokļu direktīvu (15), ar ko atceļ obligāto atbrīvojumu reaktīvo dzinēju degvielām, kā arī jaunā tiesību akta priekšlikumu “ReFuelEU Aviation” (16). Minētās iniciatīvas mērķis ir dekarbonizēt aviācijas nozari, nosakot pienākumu ieviest ilgtspējīgu aviācijas degvielu (SAF) un vienlaikus nodrošinot labi funkcionējošu aviācijas tirgu. Komisijas priekšlikumi, kuru mērķis ir atjaunināt tiesību aktu par Eiropas vienoto gaisa telpu un noteikumus par gaisa satiksmes pārvaldību (17), arī piedāvā plašas iespējas modernizācijai un ilgtspējas nodrošināšanai, palīdzot samazināt pārmērīgu degvielas patēriņu un oglekļa dioksīda emisijas, ko rada lidojumu neefektivitāte un gaisa telpas sadrumstalotība. Šos tiesību aktu priekšlikumus pašlaik apspriež likumdevēji, un tie vēl nav piemērojami. Tiklīdz tie būs piemērojami, tiem būtu pilnvērtīgi jāveicina gaisa transporta nozares dekarbonizācija tādā mērā, ka attiecīgais pasākums vairs nebūtu vajadzīgs. |
(39) |
Neraugoties uz iepriekš minēto, Komisija norāda, ka nolūkā sekmēt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu gaisa transporta nozarē Francija ir nolēmusi uz laiku ierobežot satiksmes tiesību izmantošanu attiecībā uz iekšzemes regulāriem sabiedriskajiem pasažieru gaisa pārvadājumiem, kuru maršrutos katru dienu ir pieejami vairāki tiešie vilcienu satiksmes maršruti ar brauciena laiku, kas ir īsāks nekā divarpus stundas, un attiecīgais transports kursē pietiekami bieži un saskaņā ar piemērotu laika grafiku. |
(40) |
Attiecībā uz to, vai citi transporta veidi nodrošina atbilstošu pakalpojumu līmeni, Komisija norāda, ka dekrēta projekta galīgās redakcijas 1. pantā ir sīkāk aprakstīts relevantu un objektīvu prasību kopums, kurā ņemta vērā savienojuma kvalitāte gan maršrutos “no punkta uz punktu”, gan attiecībā uz tranzīta pasažieriem. Turklāt Francijas kompetentās iestādes ir apņēmušās pirms katras lidojumu plānošanas sezonas vispirms novērtēt, vai attiecīgajā vilcienu satiksmes maršrutā tiek piedāvāts atbilstošs pakalpojumu līmenis (kā noteikts dekrēta projekta galīgās redakcijas 1. pantā), un pēc tam potenciāli ieinteresētos pārvadātājus pienācīgi informēt par to, kuros maršrutos var turpināt sniegt pakalpojumus. Tas nozīmē arī to, ka aizliegtajā maršrutā pakalpojumu sniegšanu potenciāli varētu atsākt, ja mainās vilcienu satiksmes pakalpojumu kvalitāte un tie vairs neatbilst atbilstoša pakalpojumu līmeņa nosacījumiem, tādējādi tiek stimulēta vilcienu satiksmes pakalpojumu kvalitāte, kas nodrošina atbilstošu pakalpojumu līmeni. Komisija uzskata, ka šāda dinamiska pieeja, kurā ņemta vērā vilcienu satiksmes pakalpojumu turpmākā attīstība, veicinātu multimodalitāti saskaņā ar Mobilitātes stratēģijas mērķiem un veicinātu savienojamību. |
(41) |
Attiecībā uz pasākuma labvēlīgo ietekmi uz vidi Francijas iestādes norāda, ka “pateicoties trīs maršrutu (Orlī–Bordo, Orlī–Liona un Orlī–Nante) slēgšanai, kas jau ir notikusi (18), kopējais gaisa transporta radīto oglekļa dioksīda emisiju samazinājums ir sasniedzis 55 000 tonnas” (19). |
(42) |
Tās arī skaidro, ka Air France vispārējais vietu piedāvājums maršrutos Parīzes Šarla de Golla lidosta (CDG)–Bordo, CDG–Liona un CDG–Nante kopš 2019. gada ir saglabājies stabils (starp –1 % un +3 %, atkarībā no attiecīgā maršruta) un nav izraisījis jaudas pārcelšanu no Orlī lidostas. |
(43) |
Francijas iestādes paredz, ka cilvēki galvenokārt pārorientēsies uz ātrgaitas vilcieniem, nevis uz autobusiem vai automašīnām. Pieejamie minētie dati (20), šķiet, liecina par to, ka cilvēki, kuri izmanto gaisa satiksmes maršrutus, vēsturiski dod priekšroku dzelzceļa savienojumiem. Lai iegūtu aplēses par modālās pārejas iespējamo ietekmi uz emisiju samazinājumiem, Francijas iestādes aprēķināja divus galējus scenārijus attiecībā uz maršrutu Orlī–Bordo: Francijas iestādes uzskata, ka sliktākajā gadījumā (21) oglekļa dioksīda emisijas pasākuma rezultātā varētu samazināties par gandrīz 50 % (– 48,2 %) un labākajā gadījumā (pilnīga pārorientēšanās uz dzelzceļu) – par 98,3 %. |
(44) |
Pasākuma piemērošanas joma patlaban neattiecas uz gaisa satiksmes maršrutiem CDG–Liona, CDG–Renna un Liona–Marseļa, jo (vēl) nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi, kas izklāstīti dekrēta projekta galīgās redakcijas 1. pantā. Tomēr Francijas iestādes norāda, ka uz šiem trīs gaisa satiksmes maršrutiem aizliegums var attiekties, tiklīdz dzelzceļa satiksmes operators uzlabo savu pakalpojumu nosacījumus (galvenokārt attiecībā uz ierosinātajiem laika grafikiem). Francijas iestādes lēš, ka šo trīs papildu maršrutu aizlieguma rezultātā potenciālas emisijas samazinātos par 54 900 tonnām CO2. Savukārt uz maršrutiem CDG–Bordo un CDG–Nante, kā skaidro Francijas iestādes (sk. 17. apsvērumu), pasākuma piemērošanas joma neattiecas un neattieksies, ja vilcienu satiksmes pakalpojumos strukturālie uzlabojumi nenotiks. |
(45) |
Francijas iestādes arī uzsver pasākuma iespējamo pozitīvo ietekmi, jo, pateicoties tam “netiks izveidoti gaisa satiksmes maršruti “no punkta uz punktu”, proti, no Parīzes reģiona uz 60 % četrdesmit vispopulārāko Francijas lielpilsētu”, ciktāl “uz divdesmit četrām no šīm pilsētām varēs no Parīzes ar vilcienu aizbraukt mazāk nekā divarpus stundu laikā”. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tās atsaucas uz gaisa pārvadātāju tiesībām brīvi darboties iekšējā tirgū, kā arī uz satiksmes pieauguma dinamiku “no punkta uz punktu” pirmspandēmijas laikā. |
(46) |
Komisija uzskata, ka, gaidot, kad oglekļa dioksīda emisiju samazināšanai gaisa transporta nozarē tiks pieņemti un īstenoti iedarbīgāki pasākumi, kas minēti 38. apsvērumā, pasākums, lai gan tas pats par sevi nespēj novērst attiecīgās nopietnās problēmas, tomēr var sniegt īstermiņa ieguldījumu emisiju samazināšanā gaisa transporta nozarē un cīņā ar klimata pārmaiņām. |
(47) |
Komisija arī atzīmē, ka pasākums tikai daļēji ierobežo gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanas brīvību. Tas attiecas tikai uz tiem maršrutiem, kuros ir pieejams ilgtspējīgāks transporta veids un tiek nodrošināts atbilstošs pakalpojumu līmenis, kā noteikts dekrēta projekta galīgās redakcijas 1. pantā. |
(48) |
Turklāt Komisija ņem vērā Francijas saistības, kas minētas 18. apsvērumā, proti, “pirms katras lidojumu plānošanas sezonas pārskatīt situāciju saistībā ar aizliegtajiem maršrutiem un maršrutiem, uz kuriem aizliegums potenciāli varētu attiekties”, un saistības, kas minētas 19. apsvērumā, – “24 mēnešu laikā pēc pasākuma stāšanās spēkā veikt un nosūtīt Eiropas Komisijai pasākuma novērtējumu.” Šajā pārskatīšanā jo īpaši tiks ņemta vērā pasākuma ietekme uz vidi, arī uz klimata pārmaiņām, un uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu iekšējo tirgu.” Tam būtu jāpalīdz Francijas iestādēm pienācīgi īstenot pasākumu, lai tas nepārsniegtu to, kas ir vajadzīgs, lai novērstu minētās nopietnās problēmas, vai attiecīgā gadījumā atcelt pasākumu, ja tas vairs netiek uzskatīts par nepieciešamu un samērīgu ar izvirzīto mērķi. |
(49) |
Komisijas arī atzīmē, ka “turklāt pasākuma piemērošanas laikā Civilās aviācijas ģenerāldirektorāts (DGAC) sabiedrības informēšanas nolūkā regulāri atjauninās faktiski aizliegto maršrutu sarakstu un izskaidros saikni starp šiem aizliegumiem un dekrēta kritērijiem.” Tas nodrošinās nepieciešamo pārredzamību Eiropas iedzīvotājiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām un vajadzības gadījumā dos tiem iespēju apstrīdēt pasākumu valsts līmenī. |
(50) |
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka, kamēr nav pieņemti un īstenoti 38. apsvērumā minētie iedarbīgākie pasākumi oglekļa dioksīda emisiju samazināšanai gaisa transporta nozarē, pasākums neparedz lielākus ierobežojumus, nekā vajadzīgs, lai novērstu attiecīgās problēmas. |
Ierobežots darbības termiņš
(51) |
Regulas 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka pasākumam ir ierobežots darbības termiņš, kas nepārsniedz trīs gadus, pēc kuriem pasākums ir jāpārskata. |
(52) |
Kā atgādināts 10. apsvērumā, aizlieguma piemērošana tiks izvērtēta pēc trim gadiem no tā spēkā stāšanās dienas, un šis laiks atbilst regulas 20. panta 1. punktā noteiktajam maksimāli atļautajam termiņam. |
(53) |
Ņemot vērā Komisijas paustās bažas un saskaņā ar regulas 20. panta 1. punktu, dekrēta projekta galīgās redakcijas spēkā esības termiņš ir ierobežots līdz trim gadiem (15. apsvērums). Turklāt Francija ir apņēmusies “veikt un nosūtīt Eiropas Komisijas dienestiem pasākuma izvērtējumu 24 mēnešu laikā pēc pasākuma stāšanās spēkā. Veicot šo pārskatīšanu, jo īpaši tiks ņemta vērā pasākuma ietekme uz vidi, arī uz klimata pārmaiņām, un uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu iekšējo tirgu.” Ja šīs analīzes rezultātā tiek plānots jauns pasākums, Francija par to paziņo Komisijai saskaņā ar regulas 20. panta 2. punktu. |
(54) |
Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākumam ir ierobežots, triju gadu ilgs darbības periods. |
IV. SECINĀJUMI
(55) |
Pēc paziņojuma izskatīšanas un ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka plānotais pasākums regulas 20. panta 1. punkta nosacījumiem atbilst, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Francijas 2021. gada 17. novembrī paziņotais un ar 2022. gada 21. jūnija vēstuli grozītais pasākums atbilst regulas 20. panta 1. punktam.
Francija pasākumu pārskata 24 mēnešu laikā pēc tā stāšanās spēkā, un saskaņā ar regulas 20. panta 2. punktu tā paziņo Komisijai par ikvienu jaunu pasākumu, kas plānots šādas pārskatīšanas rezultātā.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
Briselē, 2022. gada 1. decembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas locekle
Adina-Ioana VĂLEAN
(1) OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.
(2) Reģistrēta ar numuru ARES (2021)7093428.
(3) Autentificēts Francijas Republikas elektroniskais Oficiālais Vēstnesis Nr. 0196, 2021. gada 24. augusts. https://www.legifrance.gouv.fr/download/pdf?id=x7Gc7Ys-Z3hzgxO5KgI0zSu1fmt64dDetDQxhvJZNMc=
(4) CHAP(2021)03705 2021. gada 6. oktobrī un CHAP(2021)03855 2021. gada 20. oktobrī.
(5) https://www.conseil-etat.fr/avis-consultatifs/derniers-avis-rendus/au-gouvernement/avis-sur-un-projet-de-loi-portant-lutte-contre-le-dereglement-climatique-et-ses-effets
(6) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti, COM(2021) 550 final.
(7) Komisijas 2021. gada 15. decembra Īstenošanas lēmums C(2021) 9550.
(8) Papildu informācijā, kas sniegta 2022. gada 9. maijā.
(9) 2022. gada 9. maijā sniegtajā papildu informācijā Francijas iestādes kļūdaini norādīja šādi: “Francijas iestādes arī nolēma sīkāk precizēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem vilcienu satiksmes pakalpojumu varētu uzskatīt par aizstājamu.” Pēc pārbaudes ar Francijas iestādēm teksts tika labots.
(10) 2022. gada 21. jūnijā sniegtajā papildu informācijā.
(11) Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulu (ES) 2018/1999 (Eiropas Klimata akts), COM(2020) 80 final, 2020/0036 (COD).
(12) Sk. 2. apsvērumu. Iekļauts arī Eiropas Klimata akta 3. apsvērumā (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).
(13) Sk. iepriekš 21. apsvērumu.
(14) COM(2021) 552 final, 14.7.2021.
(15) COM(2021) 563 final, 14.7.2021.
(16) COM(2021) 561 final, 14.7.2021.
(17) COM(2020) 577 final un COM(2020) 579 final, 22.9.2020.
(18) Komisija norāda, ka Air France jau bija nolēmusi 2020. gadā pārtraukt darbību šajos trijos maršrutos, jo īpaši saistībā ar Francijas piešķirto aizdevumu un valsts garantiju aizdevumiem. Tāpēc šo maršrutu aizliegšana emisijas faktiski nesamazinās. Tomēr kvantitatīvi neizsakāmi ieguvumi videi tomēr var tikt radīti, jo gaisa pārvadātājiem, kas potenciāli interesējas par šo maršrutu apkalpošanu, būs liegts to darīt.
(19) DGAC aplēses, pamatojoties uz 2019. gada satiksmi.
(20) Sk. “High-speed rail: lessons for policy makers from experiences abroad” (Ātrgaitas dzelzceļš: mācībstundas politikas veidotājiem, balstoties uz ārvalstu pieredzi), D Albalate, G Bel, “Public Administration Review”, 2012 (minēts Francijas 2021. gada 17. novembra vēstulē).
(21) Hipotēze, saskaņā ar kuru “aviopasažieri pārorientējas uz dzelzceļa un autoceļa transporta veidiem tādā pašā mērā kā pasažieri, kuri tad, kad gaisa pārvadājumu piedāvājums bija spēkā, braucieniem jau izmantojuši šos alternatīvos transporta veidus (aptaujas anketā nav izvēlējušies atbildes variantu “cits”). Minētās proporcijas balstās uz 2019. gada aptauju par iedzīvotāju mobilitāti.” Tomēr tās piebilst, ka, “lai ieguvumus, kas saistīti ar gaisa satiksmes slēgšanu, dalītu ar divi, pārorientēšanā uz autoceļiem jāņem vērā maksimālistiskais pieņēmums”.
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/176 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2022/2359
(2022. gada 22. novembris),
ar ko pieņem iekšējos noteikumus par datu subjektu tiesību ierobežojumiem saistībā ar Eiropas Centrālās bankas iekšējo darbību (ECB/2022/42)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 11.6. pantu,
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (1), un jo īpaši tās 25. pantu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Centrālā banka (ECB) veic savus uzdevumus saskaņā ar Līgumiem. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 3. punktu Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2020/655 (ECB/2020/28) (2) izklāstīti vispārīgie noteikumi Regulas (ES) 2018/1725 īstenošanai attiecībā uz ECB. It īpaši tajā precizēti noteikumi attiecībā uz ECB datu aizsardzības inspektora (DAI) iecelšanu un lomu, tostarp DAI uzdevumi, pienākumi un pilnvaras. |
(3) |
Pildot ECB uzticētos uzdevumus, ECB un jo īpaši attiecīgā organizatoriskā vienība darbojas kā datu pārzinis, ciktāl tā pati vai kopā ar citiem nosaka personas datu apstrādes nolūkus un līdzekļus. |
(4) |
Saistībā ar ECB iekšējo darbību dažādām ECB struktūrvienībām (tostarp Cilvēkresursu ģenerāldirektorātam (DG/HR), Atbilstības un pārvaldības birojam (APB), Iekšējā audita direktorātam (D/IA) un Juridiskajam ģenerāldirektorātam (DG/L)) saskaņā ar tiesisko regulējumu, kas reglamentē nodarbinātību ECB, uzticēti uzdevumi, kas ietver personas datu apstrādi. Šādi uzdevumi var būt, piemēram, darbības, kas tiek veiktas saistībā ar iespējamiem profesionālo pienākumu pārkāpumiem (t. sk. neatbilstīgas uzvedības izmeklēšanu saskaņā ar ECB cieņas darbavietā politiku un turpmākos pasākumus saistībā ar ziņojumiem par jebkādām nelikumīgām darbībām vai jebkādiem profesionālo pienākumu pārkāpumiem, kas iesniegti, izmantojot jebkuru kanālu, t. sk. ECB trauksmes celšanas rīku); uzdevumus, kas saistīti ar atlases procedūrām; uzdevumus, ko veic DG/HR, pildot savas funkcijas saistībā ar pienākumu izpildes pārvaldību, paaugstināšanu amatā, ECB darbinieku tiešu iecelšanu amatā, profesionālo izaugsmi, tostarp talantu kalibrēšanu struktūrvienībās un starp tām, algu palielināšanu un piemaksām un lēmumiem par mobilitāti un atvaļinājumu; ECB darbinieku iesniegto iekšējo pārsūdzību izskatīšanu (t. sk. izmantojot administratīvās pārskatīšanas, sūdzību izskatīšanas procedūras, īpašas pārsūdzības procedūras vai medicīniskās komitejas) un to pēcpārbaudi; APB konsultatīvos uzdevumus saskaņā ar ECB ētikas regulējumu (noteikti ECB Personāla noteikumu 0. daļā) un APB uzdevumus saistībā ar privāto finanšu darbību atbilstības uzraudzību (t. sk. sadarbību ar jebkuru ārējo pakalpojumu sniedzēju, kas iecelts saskaņā ar ECB Personāla noteikumu 0.4.3.3. pantu); un D/IA veiktās revīzijas un uzdevumus saistībā ar Administratīvo apkārtrakstu 01/2006 par iekšējo administratīvo izmeklēšanu (3), veicot izmeklēšanas un administratīvas izmeklēšanas situācijās, kurās var būt iesaistīti ECB darbinieki (t. sk. to personu uzdevumi, kas veic izmeklēšanu, vai izmeklēšanas komisijas locekļu uzdevumi, ja tiem jāvāc pierādījumi un jānoskaidro attiecīgie fakti). |
(5) |
Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) (4) ECB pēc Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas jānosūta tam ECB rīcībā esošā informācija, kas rada aizdomas par iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai jebkādu citu nelikumīgu darbību gadījumiem, kuri ietekmē Savienības finanšu intereses. Lēmumā (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) noteikts, ka šādā gadījumā tiek ātri informētas ieinteresētās personas, ja vien tas nekaitē izmeklēšanai, un ka jebkurā gadījumā nevar izdarīt secinājumus, kas ieinteresētās personas nosauc vārdā, nedodot ieinteresētajām personām iespēju paust savu viedokli par visiem faktiem, kas uz tām attiecas, tostarp par pierādījumiem, kas pret tām pastāv. |
(6) |
Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/655 (ECB/2020/28) 4. panta b) punktu DAI pēc savas iniciatīvas vai pēc ECB pieprasījuma jāizmeklē ar datu aizsardzību saistīti jautājumi un incidenti. |
(7) |
Administrācijas direktorāta Drošības un darba drošības nodaļa ir atbildīga par izmeklēšanas veikšanu, lai nodrošinātu personu, telpu un īpašuma fiziskās drošības aizsardzību ECB, kā arī par draudu izlūkošanas un drošības incidentu analīzes vākšanu. |
(8) |
ECB ir pienākums lojāli sadarboties ar nacionālajām iestādēm, t. sk. nacionālajām kriminālvajāšanas iestādēm. Proti, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/1162 (ECB/2016/19) (5) ECB pēc nacionālās kriminālizmeklēšanas iestādes pieprasījuma var sniegt ECB rīcībā esošo konfidenciālo informāciju, kas saistīta ar uzdevumiem, kuri ECB uzticēti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (6), vai citiem ar ECBS/Eurosistēmu saistītiem uzdevumiem, attiecīgi, NKI vai NCB, lai ar konkrētiem nosacījumiem to izpaustu attiecīgajai nacionālajai kriminālizmeklēšanas iestādei. |
(9) |
Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (7) ECB nekavējoties jāsniedz visa informācija Eiropas Prokuratūrai (EPPO), ja ir aizdomas par tās kompetencē esošu nodarījumu. |
(10) |
ECB, pildot savus attiecīgos uzdevumus, jāsadarbojas ar ES struktūrām, kuras veic uzraudzības, pārraudzības vai revīzijas funkcijas, kas attiecas uz ECB, piemēram, ar Eiropas Datu aizsardzības uzraugu, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Ombudu. Šajā kontekstā ECB var apstrādāt personas datus, lai varētu atbildēt uz pieprasījumiem, apspriesties ar šādām struktūrām un sniegt tām informāciju. |
(11) |
Saskaņā ar ECB iekšējo strīdu izšķiršanas regulējumu ECB darbinieki jebkurā laikā un ar jebkādiem līdzekļiem var sazināties ar mediatoru, lai lūgtu mediatora atbalstu ar darbu saistītu strīdu risināšanā vai novēršanā. Šādā regulējumā paredzēts, ka visu saziņu ar mediatoru aizsargā konfidencialitāte. Viss, kas minēts mediācijas procesā, tiek uzskatīts par priviliģētu informāciju, un katrai mediācijā iesaistītajai personai šāda informācija jāizmanto tikai mediācijas procesa vajadzībām, neskarot tiesvedību. Izņēmuma kārtā mediators var izpaust informāciju, ja tās izpaušana šķiet nepieciešama, lai novērstu tūlītēju risku, ka tiks nodarīts nopietns kaitējums personas fiziskajai vai garīgajai integritātei. |
(12) |
ECB cenšas nodrošināt darba apstākļus, kas aizsargā tās darbinieku veselību un darba drošību un respektē viņu cieņu darbā, sniedzot tiem sociālo konsultāciju pakalpojumus. ECB darbinieki var lūgt sociālā konsultanta pakalpojumus attiecībā uz visiem jautājumiem, tostarp emocionāliem, personiskiem un ar darbu saistītiem jautājumiem. Sociālais konsultants nevar piekļūt ECB darbinieku personīgajai lietai, ja vien tie to nav skaidri atļāvuši. Informāciju, ko persona saņem, vai paziņojumus, ko persona sniedz sociālajam konsultantam, nedrīkst izpaust, ja vien šāda persona to nav skaidri atļāvusi vai to pieprasa tiesību akti. |
(13) |
Saistībā ar savu iekšējo darbību ECB apstrādā vairākas datu kategorijas, kas var būt saistītas ar identificētu vai identificējamu fizisku personu. Neizsmeļoši to personas datu kategoriju saraksti, kurus ECB apstrādā saistībā ar savu iekšējo darbību, ir iekļauti šā lēmuma pielikumos. Personas dati var būt arī daļa no novērtējuma, kas ietver atbildīgās struktūrvienības veiktu novērtējumu saistībā ar izskatāmo jautājumu, tostarp, piemēram, novērtējumu, ko veic DG/HR, DG/L, D/IA vai Disciplinārlietu komiteja vai izmeklēšanas komiteja par profesionālo pienākumu neizpildi. |
(14) |
Saistībā ar 4.–13. apsvērumu ir lietderīgi precizēt iemeslus, kuru dēļ ECB var ierobežot datu subjektu tiesības. |
(15) |
ECB mērķis, veicot tās uzdevumus, ir īstenot svarīgus Savienības vispārējo sabiedrības interešu mērķus. Tāpēc šādu uzdevumu izpilde būtu jāaizsargā, kā paredzēts Regulā (ES) 2018/1725, jo īpaši 25. panta 1. punkta b), c), d), f), g) un h) apakšpunktā. |
(16) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punktu ierobežojumi attiecībā uz 14.–22., 35. un 36. panta piemērošanu un, ciktāl tā noteikumi atbilst 14.–22. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem, minētās regulas 4. panta piemērošanu būtu jāizklāsta iekšējos noteikumos vai tiesību aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem. Attiecīgi ECB būtu jāparedz noteikumi, saskaņā ar kuriem tā var ierobežot datu subjektu tiesības, veicot savus uzdevumus. |
(17) |
ECB būtu jāpamato, kāpēc šādi datu subjektu tiesību ierobežojumi demokrātiskā sabiedrībā ir noteikti nepieciešami un samērīgi, lai aizsargātu mērķus, ko tā tiecas sasniegt, īstenojot savas oficiālās pilnvaras, un ar to saistītās funkcijas, un to, kā ECB ievēro pamattiesību un brīvību būtību, nosakot šādus ierobežojumus. |
(18) |
Šajā kontekstā ECB, cik vien iespējams, jāievēro datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām sniegt informāciju, piekļuvi datiem un to labošanu, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjekta tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu vai saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725. |
(19) |
Tomēr ECB var būt pienākums ierobežot datu subjektiem sniegto informāciju un citu datu subjektu tiesības, lai aizsargātu savu uzdevumu izpildi, jo īpaši tās veiktās izmeklēšanas un procedūras, citu valsts iestāžu izmeklēšanas un procedūras un citu personu pamattiesības un brīvības, kas saistītas ar tās veiktajām izmeklēšanām vai citām procedūrām. |
(20) |
ECB būtu jāatceļ jau piemērotie ierobežojumi, ciktāl tie vairs nav vajadzīgi. |
(21) |
DAI būtu jāpārskata ierobežojumu piemērošana, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam un Regulai (ES) 2018/1725. |
(22) |
Lai gan šajā lēmumā izklāstīti noteikumi, saskaņā ar kuriem ECB var ierobežot datu subjektu tiesības, ECB apstrādājot personas datus saistībā ar savu iekšējo darbību, ECB Valde pieņēmusi atsevišķu lēmumu, ar ko nosaka iekšējos noteikumus par tiesību ierobežošanu, veicot uzraudzības uzdevumus. |
(23) |
ECB var piemērot izņēmumu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, kas ierobežojumu apsvēršanu padara nevajadzīgu, jo īpaši to ierobežojumu, kas noteikti minētās regulas 15. panta 4. punktā, 16. panta 5. punktā, 19. panta 3. punktā un 35. panta 3. punktā. |
(24) |
Arhivēšanas vajadzībām iekšējos noteikumos vai pamatojoties uz Līgumiem ECB pieņemtajos tiesību aktos, kas attiecas uz ECB arhivēšanas uzdevumiem, sabiedrības interesēs var paredzēt atkāpes no Regulas (ES) 2018/1725 17., 18., 20., 21., 22. un 23. pantā minētajām datu subjektu tiesībām, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 4. punktā paredzētos nosacījumus un aizsardzības pasākumus. |
(25) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 41. panta 2. punktu notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraugu, kas savu atzinumu sniedzis 2021. gada 12. martā. |
(26) |
Notikusi apspriešanās ar Darbinieku komiteju, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets un piemērošanas joma
1. Šajā lēmumā izklāstīti noteikumi attiecībā uz datu subjektu tiesību ierobežošanu, ko ECB īsteno, veicot centrālajā reģistrā reģistrētas personas datu apstrādes darbības saistībā ar savu iekšējo darbību.
2. Datu subjektu tiesības, kuras var tikt ierobežotas, norādītas šādos Regulas (ES) 2018/1725 pantos:
a) |
14. pants (pārredzama informācija, saziņa un datu subjekta tiesību izmantošanas kārtība); |
b) |
15. pants (informācija, kas jāsniedz, ja personas dati ir iegūti no datu subjekta); |
c) |
16. pants (informācija, kas jāsniedz, ja personas dati nav iegūti no datu subjekta); |
d) |
17. pants (datu subjekta piekļuves tiesības); |
e) |
18. pants (tiesības labot); |
f) |
19. pants (tiesības uz dzēšanu (“tiesības tikt aizmirstam”)); |
g) |
20. pants (tiesības ierobežot apstrādi); |
h) |
21. pants (pienākums ziņot par personas datu labošanu vai dzēšanu vai apstrādes ierobežošanu); |
i) |
22. pants (tiesības uz datu pārnesamību); |
j) |
35. pants (datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu); |
k) |
36. pants (elektronisko sakaru konfidencialitāte); |
l) |
4. pants, ciktāl tā noteikumi atbilst Regulas (ES) 2018/1725 14.–22. pantā noteiktajām tiesībām un pienākumiem. |
2. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“apstrāde” ir apstrāde Regulas (ES) Nr. 2018/1725 3. panta 3) punkta izpratnē; |
2) |
“personas dati” ir personas dati Regulas (ES) Nr. 2018/1725 3. panta 1) punkta izpratnē; |
3) |
“datu subjekts” ir identificēta vai identificējama fiziska persona; identificējama persona ir persona, kuru var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai fiziskajai personai raksturīgus fiziskos, fizioloģiskos, ģenētiskos, garīgos, ekonomiskos, kultūras vai sociālās identitātes faktorus; |
4) |
“centrālais reģistrs” ir publiski pieejams visu ECB veikto personas datu apstrādes darbību repozitorijs, ko uztur DAI un kas minēts Lēmuma (ES) 2020/655 (ECB/2020/28) 9. pantā; |
5) |
“pārzinis” ir ECB, un jo īpaši kompetentā organizatoriskā vienība ECB ietvaros, kas viena pati vai kopā ar citiem nosaka personas datu apstrādes nolūkus un līdzekļus un kas ir atbildīga par apstrādes darbībām; |
6) |
“Savienības iestādes un struktūras” ir Savienības iestādes un struktūras, kā definēts Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 10) punktā. |
3. pants
Ierobežojumu piemērošana
1. Attiecībā uz 1. panta 1. punktā norādītajām personas datu apstrādes darbībām pārzinis var ierobežot 1. panta 2. punktā minētās tiesības, lai aizsargātu Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punktā minētās intereses un mērķus, ja minēto tiesību īstenošana apdraudētu:
a) |
novērtējuma sniegšanu un ziņošanu par iespējamiem profesionālo pienākumu pārkāpumiem, kā arī vajadzības gadījumā to turpmāku izmeklēšanu un turpmākos pasākumus, t. sk. pienākumu izpildes apturēšanu, kuri tiek aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), f) un/vai h) apakšpunktu; |
b) |
neoficiālas un/vai oficiālas cieņas darbā procedūras, t. sk. tādu lietu izskatīšanu, kuru rezultātā var tikt veiktas šādas procedūras, kā noteikts ECB Personāla noteikumu 0.5. daļā, kuras tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), f) un/vai h) apakšpunktu; |
c) |
DG/HR funkciju pienācīgu izpildi atbilstoši ECB darba tiesību regulējumam saistībā ar pienākumu izpildes pārvaldību, paaugstināšanas amatā procedūrām vai ECB darbinieku tiešu iecelšanu amatā, atlases procedūrām un profesionālo attīstību, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c) un/vai h) apakšpunktu; |
d) |
ECB darbinieku iesniegto iekšējo pārsūdzību izskatīšanu (t. sk. izmantojot administratīvās pārskatīšanas, sūdzību izskatīšanas procedūras, īpašas pārsūdzības procedūras vai medicīniskās komitejas) un turpmākos pasākumus saistībā ar tām, kuri tiek aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c) un/vai h) apakšpunktu; |
e) |
ziņošanu par jebkādu nelikumīgu darbību vai profesionālo pienākumu neizpildi, izmantojot ECB trauksmes celšanas rīku vai Atbilstības un pārvaldības biroja (APB) novērtējumu par lūgumiem aizsargāt trauksmes cēlējus vai lieciniekus no atriebības, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), f) un/vai h) apakšpunktu; |
f) |
APB darbības saskaņā ar ECB Ētikas regulējumu, kas izklāstītas ECB Personāla noteikumu 0. daļā, un ECB Personāla noteikumu 1.A daļā izklāstītos atlases un iecelšanas noteikumus, kā arī privāto finanšu darbību atbilstības uzraudzību, t. sk. funkcijas, ko veic ārpakalpojumu sniedzējs, kurš iecelts saskaņā ar ECB Personāla noteikumu 0.4.3.3. pantu, un tādu iespējamo pārkāpumu novērtēšanu un turpmākos pasākumus, kuri izriet no šādas APB veiktas uzraudzības, kuri tiek aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), f) un/vai h) apakšpunktu; |
g) |
revīzijas, ko veic Iekšējā audita direktorāts, izmeklēšanas darbības un iekšējās administratīvās izmeklēšanas, kuras tiek aizsargātas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta b), c) un/vai h) punktu; |
h) |
ECB funkciju izpildi saskaņā ar Lēmumu (ES) 2016/456 (ECB/2016/3), jo īpaši ECB pienākumu sniegt jebkādu informāciju par nelikumīgām darbībām, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), g) un/vai h) apakšpunktu; |
i) |
DAI izmeklēšanas par ECB veiktajām apstrādes darbībām saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/655 (ECB/2020/28) 4. panta b) punktu, kuras tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b) un/vai h) apakšpunktu; |
j) |
izmeklēšanu nolūkā nodrošināt personu, telpu un īpašuma fizisko drošību ECB, neatkarīgi no tā, vai to veic iekšēji vai ar ārēju atbalstu, apdraudējuma izlūkdatu vākšanu un drošības incidentu analīzi, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), d) un/vai h) apakšpunktu; |
k) |
tiesvedības, kuras tiek aizsargātas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c) un/vai h) apakšpunktu; |
l) |
sadarbību starp ECB un nacionālajām kriminālizmeklēšanas iestādēm, jo īpaši ECB rīcībā esošas konfidenciālas informācijas sniegšanu, lai to izpaustu nacionālajai kriminālizmeklēšanas iestādei pēc tās lūguma, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), d) un/vai h) apakšpunktu; |
m) |
sadarbību starp ECB un EPPO atbilstoši Regulai (ES) 2017/1939, jo īpaši ECB pienākumu sniegt informāciju par nodarījumiem, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta b), c), d) un/vai h) apakšpunktu; |
n) |
sadarbību ar ES struktūrām, kuras veic uzraudzības, pārraudzības vai revīzijas funkcijas, kas attiecas ECB, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d), g) un/vai h) apakšpunktu; |
o) |
mediatora uzdevumu izpildi saskaņā ar ECB iekšējo strīdu izšķiršanas regulējumu, jo īpaši sniedzot atbalstu, lai palīdzētu atrisināt vai novērst ar darbu saistītus strīdus, kura tiek aizsargāta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunktu; |
p) |
konsultāciju pakalpojumus, ko ECB darbinieku atbalstam sniedz sociālais konsultants, kuri tiek aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunktu. |
Personas datu kategorijas, attiecībā uz kurām var piemērot 1. punktā minētos ierobežojumus, noteiktas šā lēmuma I–XIV pielikumā.
2. Pārzinis var piemērot ierobežojumu tikai tad, ja, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, tas secina, ka ierobežojums:
a) |
ir nepieciešams un samērīgs, ņemot vērā datu subjekta tiesību un brīvību riskus; |
b) |
ievēro pamattiesību un brīvību būtību demokrātiskā sabiedrībā. |
3. Pārzinis savu novērtējumu dokumentē iekšējā novērtējuma piezīmēs, kurās ietver juridisko pamatu, ierobežojuma iemeslus, datu subjektu tiesības, uz kurām attiecas ierobežojumi, datu subjektus, kurus tas skar, ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu, kā arī ierobežojuma iespējamo ilgumu.
4. Lēmumu ierobežot datu subjekta tiesības saskaņā ar 1. punktu, kas jāpieņem pārzinim, pieņem tā attiecīgās darbības jomas vadītāja vai vadītāja vietnieka līmenī, kura darbības jomā tiek veikta galvenā ar personas datiem saistītā apstrāde.
4. pants
Vispārīgas informācijas sniegšana par ierobežojumiem
Pārzinis sniedz šādu vispārīgu informāciju par datu subjekta tiesību iespējamo ierobežošanu:
a) |
pārzinis norāda tiesības, kuras var tikt ierobežotas, ierobežojuma iemeslus un tā iespējamo ilgumu; |
b) |
pārzinis a) apakšpunktā minēto informāciju iekļauj savos datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos un apstrādes darbību reģistrā, kā norādīts Regulas (ES) 2018/1725 31. pantā. |
5. pants
Datu subjektu piekļuves tiesību ierobežošana, tiesības labot, tiesības uz dzēšanu vai apstrādes ierobežošana
1. Ja pārzinis pilnībā vai daļēji ierobežo attiecīgi Regulas (ES) 2018/1725 17. pantā, 18. pantā, 19. panta 1. punktā un 20. panta 1. punktā minētās piekļuves tiesības, tiesības labot, tiesības uz dzēšanu vai tiesības ierobežot apstrādi, tas Lēmuma (ES) 2020/655 (ECB/2020/28) 11. panta 5. punktā noteiktajā termiņā savā rakstiskajā atbildē uz lūgumu informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu, galvenajiem ierobežojuma iemesliem, iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraugam un vērsties Eiropas Savienības Tiesā.
2. Pārzinis saglabā 3. panta 3. punktā minētās iekšējā novērtējuma piezīmes un attiecīgos gadījumos dokumentus, kas satur pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus, un pēc pieprasījuma dara tos pieejamus DAI un Eiropas Datu aizsardzības uzraugam.
3. Pārzinis var atlikt, izlaist tās daļu vai atteikt informācijas sniegšanu par 1. punktā minētā ierobežojuma iemesliem, ciktāl šāda informācijas sniegšana apdraudētu ierobežojuma mērķi. Tiklīdz pārzinis konstatē, ka informācijas sniegšana vairs neapdraud ierobežojuma mērķi, pārzinis minēto informāciju sniedz datu subjektam.
6. pants
Ierobežojumu ilgums
1. Pārzinis atceļ ierobežojumu, tiklīdz vairs nepastāv apstākļi, kas bija minētā ierobežojuma pamatā.
2. Ja pārzinis atceļ ierobežojumu saskaņā ar 1. punktu, pārzinis nekavējoties:
a) |
ja tas vēl nav izdarīts, informē datu subjektu par galvenajiem iemesliem, kas bija ierobežojuma piemērošanas pamatā; |
b) |
informē datu subjektu par tā tiesībām iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraugam vai vērsties Eiropas Savienības Tiesā; |
c) |
piešķir datu subjektam tiesības, uz kurām attiecās atceltais ierobežojums. |
3. Pārzinis ik pēc sešiem mēnešiem atkārtoti izvērtē nepieciešamību saglabāt saskaņā ar šo lēmumu piemērotos ierobežojumus un savu atkārtoto novērtējumu dokumentē iekšējā novērtējuma piezīmēs.
7. pants
Aizsardzības pasākumi
ECB piemēro organizatoriskus un tehniskus aizsardzības pasākumus, kā izklāstīts XV pielikumā, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgu piekļuvi vai pārsūtīšanu.
8. pants
DAI veiktā pārskatīšana
1. Ja pārzinis ierobežo datu subjekta tiesību piemērošanu, tas pastāvīgi iesaista DAI. Jo īpaši piemēro šādus noteikumus:
a) |
pārzinis bez liekas kavēšanās apspriežas ar DAI; |
b) |
pēc DAI pieprasījuma pārzinis nodrošina DAI piekļuvi visiem dokumentiem, kas satur pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus, tostarp 3. panta 3. punktā minētās iekšējā novērtējuma piezīmes; |
c) |
pārzinis dokumentē DAI iesaisti, tostarp attiecīgo kopīgoto informāciju, jo īpaši a) apakšpunktā minētās pirmās apspriešanās datumu; |
d) |
DAI var pieprasīt pārzinim pārskatīt ierobežojumu; |
e) |
pārzinis bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā pirms ierobežojuma piemērošanas rakstiski informē DAI par pieprasītās pārskatīšanas rezultātu. |
2. Pārzinis informē DAI, kad ierobežojums atkārtoti novērtēts saskaņā ar 6. panta 3. punktu vai kad tas atcelts.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 22. novembrī
ECB prezidente
Christine LAGARDE
(1) OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.
(2) Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/655 (2020. gada 5. maijs), ar ko pieņem īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību Eiropas Centrālajā bankā un atceļ Lēmumu ECB/2007/1 (ECB/2020/28) (OV L 152, 15.05.2020., 13. lpp.).
(3) Administratīvais apkārtraksts 01/2006 tika pieņemts 2006. gada 21. martā, un tas pieejams ECB interneta vietnē.
(4) Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/456 (2016. gada 4. marts) par noteikumiem un nosacījumiem izmeklēšanai, ko Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai veic Eiropas Centrālajā bankā, lai novērstu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses (ECB/2016/3) (OV L 79, 30.3.2016., 34. lpp.).
(5) Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/1162 (2016. gada 30. jūnijs) par konfidenciālas informācijas atklāšanu kriminālizmeklēšanas kontekstā (ECB/2016/19) (OV L 192, 16.07.2016., 73. lpp.).
(6) Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).
(7) Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
Iespējamo profesionālo pienākumu pārkāpumu novērtēšana un ziņošana par tiem, kā arī vajadzības gadījumā to turpmāka izmeklēšana un turpmākie pasākumi
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
atrašanās vietas dati; |
g) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
h) |
dati par ārējām darbībām; |
i) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
j) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz iespējamo profesionālo pienākumu pārkāpumu novērtēšanu un ziņošanu par tiem un vajadzības gadījumā to turpmāku izmeklēšanu un turpmākiem pasākumiem. |
II PIELIKUMS
Neoficiālas un/vai oficiālas cieņas darbā procedūras, t. sk. tādu lietu izskatīšana, kuru rezultātā var tikt veiktas šādas procedūras, kā noteikts ECB Personāla noteikumu 0.5. daļā
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
atrašanās vietas dati; |
g) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
h) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
i) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz neoficiālām un/vai oficiālām cieņas darbā procedūrām, t. sk. tādu lietu izskatīšana, kuru rezultātā var tikt īstenota šāda procedūra, kā noteikts ECB Personāla noteikumu 0.5. daļā. |
III PIELIKUMS
DG/HR funkciju izpilde saskaņā ar ECB darba tiesību regulējumu
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
atrašanās vietas dati; |
g) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
h) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
i) |
jebkādi citi dati, kas iekļauti atsevišķu lietu izskatīšanā vai attiecas uz tām, jo īpaši dati, kuru rezultātā var tikt pieņemts lēmums, kas nelabvēlīgi ietekmē ECB darbiniekus, un ECB darbinieku iesniegto iekšējo pārsūdzību izskatīšana un turpmākie pasākumi saistībā ar tām; |
j) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz atlases procedūrām. |
IV PIELIKUMS
Iekšējo pārsūdzību izskatīšana un to turpmākie pasākumi
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
atrašanās vietas dati; |
g) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
h) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
i) |
jebkādi citi dati, kas iekļauti atsevišķu lietu izskatīšanā vai attiecas uz tām, jo īpaši dati, kuru rezultātā var tikt pieņemts lēmums, kas nelabvēlīgi ietekmē ECB darbiniekus, un ECB darbinieku iesniegto iekšējo pārsūdzību izskatīšana un turpmākie pasākumi saistībā ar tām. |
V PIELIKUMS
Ziņošana par jebkādu nelikumīgu darbību vai profesionālo pienākumu neizpildi, kas iesniegta, izmantojot jebkuru kanālu, t. sk. izmantojot ECB trauksmes celšanas rīku vai Atbilstības un pārvaldības biroja novērtējumu par trauksmes cēlēju vai liecinieku aizsardzības lūgumiem
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
atrašanās vietas dati; |
g) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
h) |
dati par ārējām darbībām; |
i) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
j) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz iespējamu nelikumīgu darbību vai iespējamu profesionālo pienākumu neizpildi, vai jebkuru lūgumu aizsargāt trauksmes cēlējus vai lieciniekus. |
VI PIELIKUMS
APB darbības saskaņā ar ECB personāla noteikumiem
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
dati par ārējām darbībām; |
g) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
h) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz darbībām, par kurām ziņots APB vai kuras izmeklē APB. |
VII PIELIKUMS
Revīzijas, ko veic Iekšējā audita direktorāts, un izmeklēšanas darbības vai iekšējās administratīvās izmeklēšanas
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
dati par ārējām darbībām; |
g) |
atrašanās vietas dati; |
h) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
i) |
sociālie un uzvedības dati un cita veida dati, kas raksturīgi apstrādes darbībai; |
j) |
informācija par administratīviem procesiem vai jebkādām citām izmeklēšanām; |
k) |
elektroniskie dati par datu plūsmu; |
l) |
videonovērošanas dati; |
m) |
audioieraksti; |
n) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
o) |
dati, kas attiecas uz kriminālprocesu, jebkādām sankcijām vai citiem administratīviem sodiem; |
p) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz Iekšējā audita direktorāta veiktajām revīzijām un visām izmeklēšanas darbībām vai iekšējām administratīvām izmeklēšanām. |
VIII PIELIKUMS
ECB funkciju veikšana saskaņā ar Lēmumu (ES) 2016/456 (ECB/2016/3)
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu vai piemaksām, vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
dati par ārējām darbībām; |
g) |
atrašanās vietas dati; |
h) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
i) |
elektroniskie dati par datu plūsmu; |
j) |
videonovērošanas dati; |
k) |
audioieraksti; |
l) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
m) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz ECB funkciju veikšanu saskaņā ar Lēmumu (ES) 2016/456 (ECB/2016/3). |
IX PIELIKUMS
Izmeklēšanas, ko DAI veic saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/655 (ECB/2020/28) 4. panta b) punktu
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta i) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu vai piemaksām, vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
dati par ārējām darbībām; |
g) |
atrašanās vietas dati; |
h) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
i) |
elektroniskie dati par datu plūsmu; |
j) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
k) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz izmeklēšanām, ko DAI veic saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/655 (ECB/2020/28) 4. panta b) punktu |
X PIELIKUMS
Izmeklēšanas nolūkā nodrošināt personu, telpu un īpašuma fizisko drošību ECB, apdraudējuma izlūkdatu vākšana un drošības incidentu analīze
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta j) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
atrašanās vietas dati; |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
elektroniskie dati par datu plūsmu; |
g) |
videonovērošanas dati; |
h) |
audioieraksti; |
i) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
j) |
dati par nepabeigtām krimināllietām vai sodāmības reģistru dati; |
k) |
jebkādi citi dati, kas saistīti ar izmeklēšanām nolūkā nodrošināt personu, telpu un īpašuma fizisko drošību ECB, apdraudējuma izlūkdatu un drošības incidentu analīzi. |
XI PIELIKUMS
Tiesvedības
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta k) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
dati par ārējām darbībām; |
g) |
atrašanās vietas dati; |
h) |
elektroniskie dati par datu plūsmu; |
i) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
j) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz tiesvedībām. |
XII PIELIKUMS
Sadarbība starp ECB un nacionālajām kriminālizmeklēšanas iestādēm, EPPO un ES struktūrām, kuras veic uzraudzības, pārraudzības vai revīzijas funkcijas, kas attiecas uz ECB
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta l)–n) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz visām personas datu kategorijām, kas minētas I–XI pielikumā, kā arī uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
identifikācijas dati; |
b) |
kontaktinformācija; |
c) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
d) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
e) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
f) |
dati par ārējām darbībām; |
g) |
atrašanās vietas dati; |
h) |
dati par piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
i) |
videonovērošanas dati; |
j) |
elektroniskie dati par datu plūsmu; |
k) |
audioieraksti; |
l) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
m) |
informācija par administratīviem procesiem vai jebkādām citām izmeklēšanām; |
n) |
dati, kas attiecas uz kriminālprocesu, jebkādām sankcijām vai citiem administratīviem sodiem; |
o) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz sadarbību starp ECB un nacionālajām kriminālizmeklēšanas iestādēm, EPPO un ES struktūrām, kuras veic uzraudzības, pārraudzības vai revīzijas funkcijas, kas attiecas uz ECB. |
XIII PIELIKUMS
Mediatora uzdevumu izpilde
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta o) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
kontaktinformācija; |
b) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
c) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
d) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
e) |
sociālie un uzvedības dati un cita veida dati, kas raksturīgi apstrādes darbībai; |
f) |
informācija par administratīviem procesiem vai jebkādām citām regulatoru izmeklēšanām; |
g) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
h) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz mediatora uzdevumu izpildi. |
XIV PIELIKUMS
Sociālā konsultanta sniegtie konsultāciju pakalpojumi
Šā lēmuma 3. panta 1. punkta p) apakšpunktā minēto ierobežojumu var piemērot attiecībā uz datu kategorijām, kas minētas attiecīgajos apstrādes ierakstos, jo īpaši šādām personas datu kategorijām:
a) |
kontaktinformācija; |
b) |
profesionālie dati, tostarp dati par izglītību, apmācību un nodarbinātību; |
c) |
finanšu dati (piem., informācija par darba samaksu, piemaksām vai privātiem darījumiem); |
d) |
dati par ģimeni, dzīvesveidu un sociālajiem apstākļiem; |
e) |
sociālie un uzvedības dati un cita veida dati, kas raksturīgi apstrādes darbībai; |
f) |
informācija par administratīviem procesiem vai jebkādām citām regulatoru izmeklēšanām; |
g) |
dati, kuros atklāta, rases vai etniskā piederība, politiskie uzskati, reliģiskā vai filozofiskā pārliecība, dalība arodbiedrībās, ģenētiskie dati vai biometriski dati, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju; |
h) |
jebkādi citi dati, kas attiecas uz sociālā konsultanta konsultāciju pakalpojumu sniegšanu. |
XV PIELIKUMS
ECB organizatoriskie un tehniskie aizsardzības pasākumi personas datu ļaunprātīgas izmantošanas vai nelikumīgas apstrādes novēršanai ir šādi:
a) |
attiecībā uz personām:
|
b) |
attiecībā uz procesiem:
|
c) |
attiecībā uz tehnoloģijām:
|
Labojumi
2.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 311/199 |
Labojums Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2105 (2022. gada 29. jūlijs), ar kuru nosaka noteikumus par to, kā pārbauda atbilstību olīveļļas tirdzniecības standartiem, un par olīveļļas īpašību analīzes metodēm
( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 284, 2022. gada 4. novembris )
36. lappusē III pielikuma 3. tabulas 3., 5. un 8. rindā,
37. lappusē III pielikuma 4. tabulas 3., 5. un 9. rindā,
40. lappusē III pielikuma7. tabulas 2 un 4. rindā,
41. lappusē III pielikuma8. tabulas 2 un 4. rindā,
44. lappusē III pielikuma11. tabulas 3 un 5. rindā:
tekstu:
“Deleģētās regulas (ES) …/… [20220707-034]”;
lasīt šādi:
“Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/2104”.