ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 221 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
65. gadagājums |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ. |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
REGULAS
26.8.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 221/1 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1426
(2022. gada 5. augusts),
ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2144 piemērošanai nepieciešamos noteikumus par vienotām procedūrām un tehniskajām specifikācijām pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētas vadīšanas sistēmas (ADS) tipa apstiprināšanai
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2144 (2019. gada 27. novembris) par prasībām mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju un šiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to vispārīgo drošību un transportlīdzekļa braucēju un neaizsargāto ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 78/2009, (EK) Nr. 79/2009 un (EK) Nr. 661/2009 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 631/2009, (ES) Nr. 406/2010, (ES) Nr. 672/2010, (ES) Nr. 1003/2010, (ES) Nr. 1005/2010, (ES) Nr. 1008/2010, (ES) Nr. 1009/2010, (ES) Nr. 19/2011, (ES) Nr. 109/2011, (ES) Nr. 458/2011, (ES) Nr. 65/2012, (ES) Nr. 130/2012, (ES) Nr. 347/2012, (ES) Nr. 351/2012, (ES) Nr. 1230/2012 un (ES) 2015/166 (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Ir nepieciešams pieņemt īstenošanas tiesību aktus par pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmas, jo īpaši Regulas (ES) 2019/2144 11. panta 1. punkta a), b), d) un f) apakšpunktā uzskaitīto sistēmu, tipa apstiprināšanai. Vadītāja pieejamības pārraudzības sistēmas nebūtu jāpiemēro pilnībā automatizētiem transportlīdzekļiem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2144 11. panta 1. punktu. Turklāt, piemēram, vairāku zīmolu transportlīdzekļu sasaistes kolonnā datu apmaiņas harmonizētais formāts joprojām nav standartizēts, un tāpēc šajā posmā tas nav jāiekļauj šajā regulā. Visbeidzot, automatizētu transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmu apstiprināšanu nevajadzētu iekļaut šajā regulā, jo tās ir paredzēts aptvert ar atsauci uz ANO Noteikumiem Nr. 157 par automatizētām joslu saglabāšanas sistēmām (2), kas ietverti Regulas (ES) 2019/2144 I pielikumā dotajā to ANO noteikumu uzskaitījumā, ko obligāti piemēro ES. |
(2) |
Attiecībā uz pilnībā automatizētu transportlīdzekļu transportlīdzekļa kopējo tipa apstiprināšanu to automatizētās vadīšanas sistēmas tipa apstiprināšanu atbilstīgi šai regulai būtu jāpapildina ar prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 II pielikuma I daļas 1. papildinājumā (3). Nākamajā posmā Komisija turpinās darbu, lai turpinātu izstrādāt un līdz 2024. gada jūlijam pieņemtu nepieciešamās prasības transportlīdzekļa ES kopējam tipa apstiprinājumam pilnībā automatizētiem transportlīdzekļiem, kas ražoti neierobežotās sērijās. |
(3) |
Pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmas novērtēšana, kā paredzēts šajā regulā, lielā mērā ir atkarīga no satiksmes scenārijiem, kas ir būtiski pilnīgi automatizētu transportlīdzekļu dažādiem lietojuma gadījumiem. Tādēļ ir nepieciešams definēt šos dažādos lietojuma gadījumus. Šādu lietojuma gadījumu pārskatīšana un vajadzības gadījumā – grozīšana, lai aptvertu papildu lietojuma gadījumus, būtu jāveic regulāri. |
(4) |
Informācijas dokumentam, kas minēts Regulas (ES) 2018/858 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kas ražotājam jānodrošina pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmas tipa apstiprināšanai, vajadzētu būt balstītam uz paraugu, kas transportlīdzekļa kopējai tipa apstiprināšanai noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/683 (4) II pielikumā. Tomēr, lai nodrošinātu konsekventu pieeju, ir nepieciešams izgūt informācijas dokumenta ierakstus, kas ir būtiski pilnībā automatizēta transportlīdzekļa automatizētās vadīšanas sistēmas tipa apstiprināšanai. |
(5) |
Ņemot vērā automatizēto vadīšanas sistēmu sarežģītību, ir nepieciešams papildināt šajā regulā noteiktās veiktspējas prasības un testus ar ražotāja dokumentāciju, kas pierāda, ka automatizētā vadīšanas sistēma attiecīgajos scenārijos un ADS kalpošanas laikā nerada nepamatotus drošības riskus transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Šajā sakarā ir nepieciešams noteikt drošības pārvaldības sistēmu, kas jāievieš ražotājiem, noteikt ražotājiem un iestādēm parametrus, kas jāizmanto satiksmes scenārijos, kuri ir būtiski automatizētās vadīšanas sistēmām, noteikt kritērijus, kā novērtēt, vai ražotāja drošības koncepcijā ir ņemti vērā attiecīgie satiksmes scenāriji, bīstamības un riski, un noteikt kritērijus, kā novērtēt ražotāja veiktas validācijas rezultātus, īpaši no virtuālām rīkķēdēm iegūtus validācijas rezultātus. Visbeidzot ir nepieciešams konkretizēt attiecīgos ekspluatācijas datus, kas ražotājam jāpaziņo tipa apstiprinātājām iestādēm. |
(6) |
ES tipa apstiprinājuma sertifikātam un tā pielikumam, kas minēts Regulas (ES) 2018/858 28. panta 1. punktā un kas jāizdod attiecībā uz pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmu, būtu jābalstās uz attiecīgajiem paraugiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2020/683 III pielikumā. Tomēr, lai nodrošinātu konsekventu pieeju, ir nepieciešams no ES tipa apstiprinājuma sertifikāta un tā pielikuma izgūt ierakstus, kas ir būtiski pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmas tipa apstiprināšanai. |
(7) |
Atbilstoši Regulas (ES) 2018/858 noteikumiem un jebkādu attiecīgo ES tiesību aktu noteikumiem šī regula neskar dalībvalstu tiesības reglamentēt pilnībā automatizētu transportlīdzekļu kustību un ekspluatācijas drošību satiksmē un šo transportlīdzekļu ekspluatācijas drošību, sniedzot vietējus transporta pakalpojumus. Dalībvalstīm nav pienākuma iepriekš noteikt zonas, maršrutus vai stāvvietas saskaņā ar šo regulu. Mehāniskie transportlīdzekļi, uz kuriem attiecas šī regula, var darboties tikai 1. panta tvērumā. |
(8) |
Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Tehniskās komitejas mehānisko transportlīdzekļu jautājumos atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro pilnībā automatizētu M un N kategorijas transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz to automatizētās vadīšanas sistēmu šādos lietojuma gadījumos:
a) |
pilnībā automatizēti transportlīdzekļi, tostarp duāla režīma transportlīdzekļi, kas konstruēti un izgatavoti pasažieru pārvadājumiem vai kravu pārvadājumiem iepriekš noteiktā zonā; |
b) |
“mezgls-mezgls”: pilnībā automatizēti transportlīdzekļi, tostarp duāla režīma transportlīdzekļi, kas konstruēti un izgatavoti pasažieru pārvadājumiem un kravu pārvadājumiem iepriekš noteiktā maršrutā ar fiksētiem brauciena/brauciena daļas sākuma un beigu punktiem; |
c) |
“automatizēta novietošana stāvvietā”: duāla režīma transportlīdzekļi ar pilnībā automatizētu braukšanas režīmu novietošanai stāvvietā iepriekš noteiktās stāvvietās. Sistēma var izmantot vai neizmantot stāvvietas ārējo infrastruktūru (piem., lokalizācijas marķierus, uztvērējsensorus utt.), lai veiktu dinamiskās braukšanas uzdevumu. |
Ražotājs var iesniegt pieteikumu Regulas (ES) 2018/858 2. panta 3. punktā definēto transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmas individuālam vai tipa apstiprinājumu atbilstīgi šai regulai ar nosacījumu, ka šie transportlīdzekļi atbilst šīs regulas prasībām.
2. pants
Definīcijas
Papildus Regulā (ES) 2018/858 un Regulā (ES) 2019/2144 dotajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas.
1. |
“Automatizētās vadīšanas sistēma” (ADS) ir aparatūra un programmatūra, kas kopā spēj ilgstoši izpildīt visu DDT konkrētā konstrukcijas funkcionālajā jomā (ODD). |
2. |
“ADS aspekts” ir ADS aparatūras un programmatūras lietojums, kas izstrādāts specifiskai izmantošanai ODD. |
3. |
“ADS funkcija” ir ADS aparatūras un programmatūras lietojums, kas izstrādāts, lai izpildītu konkrētu DDT daļu. |
4. |
“Dinamiskas vadīšanas uzdevums (DDT)” ir visas darbības funkcijas un taktiskas funkcijas reāllaikā, kas vajadzīgas transportlīdzekļa ekspluatācijai, izņemot tādas stratēģiskās funkcijas kā brauciena daļas grafika sastādīšana un galamērķu un starppunktu izvēle, un bez ierobežojuma ietverot šādus apakšuzdevumus:
|
5. |
DDT“darbības funkcijas” ir funkcijas, kuras izpilda konstantā milisekunžu laikā un kas ietver tādus uzdevumus kā stūrēšanas darbības, lai saglabātu joslu, vai bremzēšanu, lai izvairītos no jauna apdraudējuma. |
6. |
DDT“taktiskas funkcijas” ir funkcijas, kuras izpilda konstantā sekunžu laikā un ietver tādus uzdevumus kā joslas izvēle, distances ievērošana un apdzīšana. |
7. |
“Kļūme” ir anormāls stāvoklis, kas var izraisīt atteici. Tas var attiekties uz aparatūru vai programmatūru. |
8. |
“Atteice” ir ADS sastāvdaļas vai sistēmas paredzētās darbības izbeigšana, notiekot kļūmei. |
9. |
“Pārraudzība ekspluatācijā” ir ražotāja savāktie dati un dati no citiem avotiem, kas kalpo par reāli darbinātas ADS drošības veiktspējas ekspluatācijā pierādījumu. |
10. |
“Ziņošana ekspluatācijā” ir ražotāja ziņotie dati, lai pierādītu reāli darbinātas ADS drošības veiktspēju ekspluatācijā. |
11. |
“ADS kalpošanas laiks” ir laikposms, kad ADS sistēma ir pieejama transportlīdzeklī. |
12. |
“ADS aprites cikls” ir laikposms, kas sastāv no konstruēšanas, izstrādes, ražošanas, reālas darbināšanas, apkopes un ekspluatācijas izbeigšanas posmiem. |
13. |
“Traucēta darbība” ir ADS sastāvdaļas vai sistēmas atteice vai neparedzēta darbība attiecībā pret konstrukcijā paredzēto. |
14. |
“Minimāla riska manevrs (MRM)” ir manevrs ar mērķi mazināt risku satiksmē, apturot transportlīdzekli drošā stāvoklī (t.i., minimālā riska stāvoklī). |
15. |
“Minimālā riska stāvoklis (MRC)” ir transportlīdzekļa stabils un nekustīgs stāvoklis, kas samazina sadursmes risku. |
16. |
“Konstrukcijas funkcionālā joma (ODD)” ir ekspluatācijas apstākļi, kādos konkrētā ADS ir konkrēti konstruēta darboties, tostarp, bet ne tikai, vides, ģeogrāfiskie un diennakts laika ierobežojumi, un/vai zināmu satiksmes vai ceļa raksturlielumu obligāta esība vai neesība. |
17. |
“Objekta un notikuma konstatēšana un reaģēšana” (OEDR) ir dinamiskas vadīšanas uzdevuma apakšuzdevumi, kas ietver kustības vides pārraudzību un pienācīgas reakcijas izpildi. Tā ietver objektu un notikumu konstatēšanu, atpazīšanu un klasificēšanu un reakciju sagatavošanu un izpildi pēc vajadzības. |
18. |
“Scenārijs” ir to situāciju secība vai kombinācija, ko izmanto ADS noteikto drošības prasību novērtēšanai. |
19. |
“Nominālie satiksmes scenāriji” ir pamatoti paredzamas situācijas, kādās ADS nonāk, darbojoties tās ODD. Šie scenāriji reprezentē ADS nekritiskas mijiedarbības ar citiem satiksmes dalībniekiem un ģenerē ADS normālu darbību. |
20. |
“Kritiskie scenāriji” ir scenāriji, kas saistīti ar robežgadījumiem (piem., negaidīti apstākļi ar ārkārtīgi mazu atgadīšanās varbūtību) un trūkumiem ekspluatācijā, kas neaprobežojas tikai ar satiksmes apstākļiem, bet ietver arī vides apstākļus (piem., spēcīgs lietus vai zemas saules apžilbinātas kameras), cilvēkfaktorus, sakarus un sakaru traucējumus, kas izraisa ADS ārkārtas darbību. |
21. |
“Atteices scenāriji” ir ar ADS un/vai transportlīdzekļa sastāvdaļu atteici saistīti scenāriji, kas var novest pie normālas vai avārijas ADS darbības atkarībā no tā, vai tiek saglabāts minimālais drošības līmenis. |
22. |
“Normāla darbība” ir ADS darbība noteiktās ekspluatācijas robežās un apstākļos, lai veiktu paredzēto darbību. |
23. |
“Avārijas darbība” ir ADS darbība tādu notikumu dēļ, kas prasa tūlītēju rīcību, lai mazinātu nelabvēlīgas sekas cilvēku veselībai vai kaitējumu īpašumam. |
24. |
“Klātesošais operators”, kad tas attiecas uzADS drošības koncepciju, ir persona, kas atrodas pilnībā automatizētajā transportlīdzekļa un kura var:
Minētajās situācijās klātesošais operators nevada pilnībā automatizēto transportlīdzekli, un ADS turpina veikt DDT. |
25. |
“Attālinātas intervences operators”, kad tas attiecas uz ADS drošības koncepciju, ir persona(-as), kas atrodas ārpus pilnībā automatizētā transportlīdzekļa un kas var attālināti veikt klātesošā operatora uzdevumus, ja to darīt ir droši. Attālinātas intervences operators nevada pilnībā automatizēto transportlīdzekli, un ADS turpina veikt DDT. |
26. |
“Attālinātās darbināšanas spējas” ir spējas, kas īpaši izstrādātas, lai atbalstītu attālinātu intervenci. |
27. |
“R2022/1426 programmatūras identifikācijas numurs (R2022/1426SWIN)” ir ražotāja definēts, īpašs identifikators, kas reprezentē informāciju par ADS tipa apstiprināšanai būtisku programmatūru, un kurš papildina ADS tipa apstiprināšanai būtiskus raksturlielumus. |
28. |
“Nepamatots risks” ir transportlīdzekļa braucēju un citu ceļu satiksmes dalībnieku vispārīgs riska līmenis, kas salīdzinājumā ar manuāli vadītu transportlīdzekli salīdzināmos transporta pakalpojumos un situācijās konstrukcijas funkcionālajā jomā ir augstāks. |
29. |
“Funkcionālā drošība”: nepamatotu risku neesība, pastāvot traucētas darbības izraisītām bīstamībām. |
30. |
“Darbības drošība” ir nepamatota riska neesība bīstamību gadījumā, kuru cēlonis ir paredzētās funkcionalitātes funkcionālas nepietiekamības (piem., kļūdaina/nenotikusi konstatēšana), darbības traucēkļi (piem., tādi vides apstākļi kā migla, lietus, ēnas, saules gaisma, infrastruktūra) vai pamatoti paredzama transportlīdzekļa braucēju un citu ceļu satiksmes dalībnieku nepareiza rīcība/kļūdas (t.i., drošības apdraudējumi – bez sistēmas kļūmēm). |
31. |
“Kontroles stratēģija” ir stratēģija, kas nodrošina ADS stabilu un drošu darbību, reaģējot uz konkrētu apkārtējās vides un/vai ekspluatācijas apstākļu kopumu (tādu kā ceļa seguma stāvoklis, citi ceļu satiksmes dalībnieki, nelabvēlīgi laikapstākļi, nenovēršamas sadursmes risks, ODD robežu sasniegšana utt.). Tā var ietvert īslaicīgus veiktspējas ierobežojumus (piem., maksimālā kustības ātruma samazināšanu utt.), MRM manevrus, izvairīšanos no sadursmes vai tās seku mazināšanu, attālinātu intervenci utt. |
32. |
“Laiks līdz sadursmei” (TTC) ir laiks, pirms notiek sadursme starp iesaistītajiem transportlīdzekļiem/objektiem/subjektiem, ja to ātrumi nemainītos un ņem vērā to trajektorijas. Attiecībā uz konstantu ātrumu kustības situācijām tikai garenvirzienā, ja tekstā nav noteikts citādi, TTC iegūst, dalot attālumu garenvirzienā (testējamā transportlīdzekļa kustības virzienā) starp testējamo transportlīdzekli un citiem transportlīdzekļiem/objektiem/subjektiem ar testējamā transportlīdzekļa un citu transportlīdzekļu/objektu/subjektu relatīvo ātrumu garenvirzienā. Attiecībā uz konstantu ātrumu šķērskustības situācijām, ja tekstā nav noteikts citādi, to iegūst, dalot attālumu garenvirzienā starp testējamo transportlīdzekli un citu transportlīdzekļu/objektu/subjektu kustības sānlīniju ar testējamā transportlīdzekļa ātrumu garenvirzienā. |
33. |
“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz ADS” ir pilnībā automatizēti transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:
|
34. |
“Duāla režīma transportlīdzekļi” ir pilnībā automatizēti transportlīdzekļi ar vadītāja sēdvietu, kas konstruēti un izgatavoti:
Pāreja starp duāla režīma transportlīdzekļu manuālo braukšanas režīmu un pilnībā automatizētas braukšanas režīmu, kā arī starp pilnībā automatizētas braukšanas režīmu un manuālo režīmu var notikt tikai tad, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs, un nevis tad, kas tas ir kustībā. |
35. |
“Transporta pakalpojumu operators” ir persona, kas nodrošina transporta pakalpojumu, izmantojot vienu vai vairākus pilnībā automatizētus transportlīdzekļus. |
3. pants
Administratīvie noteikumi un tehniskās specifikācijas pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētās vadīšanas sistēmas tipa apstiprināšanai
1. Attiecīgie ieraksti informācijas dokumentā, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/858 24. panta 1. punkta a) apakšpunktu kopā ar pilnībā automatizēta transportlīdzekļa automatizētās vadīšanas sistēmas tipa apstiprinājuma pieteikumu, sastāv no šai sistēmai būtiskas informācijas, ko satur I pielikums.
2. Uz pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizēto vadīšanas sistēmu tipa apstiprināšanu attiecas II pielikumā noteiktās tehniskās specifikācijas. Minētās specifikācijas novērtē apstiprinātājas iestādes vai to tehniskie dienesti saskaņā ar III pielikumu.
3. Pilnībā automatizēta transportlīdzekļa automatizētās vadīšanas sistēmas tipa ES tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas minēts Regulas (ES) 2018/858 28. panta 1. punktā, noformē saskaņā ar IV pielikumu.
4. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 5. augustā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 325, 16.12.2019., 1. lpp.
(2) OV L 82, 9.3.2021., 75. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).
(4) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/683 (2020. gada 15. aprīlis), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 attiecībā uz administratīvajām prasībām par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 163, 26.5.2020., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
Informācijas dokuments pilnībā automatizētu transportlīdzekļu ES tipa apstiprinājumam attiecībā uz to automatizētās vadīšanas sistēmu
PARAUGS
Informācijas dokuments Nr. …, kas saistīts ar pilnībā automatizēta transportlīdzekļa tipa ES tipa apstiprinājumu attiecībā uz automatizētās vadīšanas sistēmu (ADS).
Turpmāk norādīto informāciju iesniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Jebkādus rasējumus vai attēlus iesniedz pienācīgā mērogā un pietiekami detalizētus, A4 formātā vai salocītus līdz A4 formātam. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.
0. |
VISPĀRĪGI |
0.1. |
Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): |
0.2. |
Tips: |
0.2.1. |
Komercnosaukums(-i) (ja pieejams(-i)): |
0.2.2 |
Vairākos posmos apstiprinātiem transportlīdzekļiem tipa apstiprinājuma informāciju par bāzes/iepriekšējā posma transportlīdzekli norāda par katru posmu. (Šajā nolūkā var izmantot matricu)
Tips: Variants(-i): Versija(-as): Tipa apstiprinājuma sertifikāta numurs, iekļaujot paplašinājuma numuru ... |
0.3. |
Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa/sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības: |
0.3.1. |
Šā marķējuma atrašanās vieta: |
0.4. |
Transportlīdzekļa kategorija: |
0.5. |
Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese: |
0.5.1. |
Vairākos posmos apstiprinātiem transportlīdzekļiem – bāzes/iepriekšējā(-o) posma(-u) transportlīdzekļa ražotāja nosaukums un adrese: … |
0.6. |
Obligāto plāksnīšu atrašanās vieta un piestiprināšanas metode un transportlīdzekļa identifikācijas numura atrašanās vieta: … |
0.6.1. |
Uz šasijas: … |
0.6.2. |
Uz virsbūves: … |
0.8. |
Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): |
0.9. |
Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: |
17. |
AUTOMATIZĒTĀS VADĪŠANAS SISTĒMA (ADS) |
17.1. |
Vispārīgs ADS apraksts |
17.1.1. |
Konstrukcijas funkcionālā joma / robežnosacījumi |
17.1.2. |
Pamata veiktspēja (piem., objekta un notikuma konstatēšana un reakcija, plānošana utt.) |
17.2. |
ADS funkciju apraksts |
17.2.1. |
Galvenās ADS funkcijas (funkcionālā arhitektūra) |
17.2.1.1. |
Funkcijas transportlīdzeklī |
17.2.1.2. |
Funkcijas ārpus transportlīdzekļa (piem., aizmugursistēma, vajadzība pēc ārējas infrastruktūras, vajadzīgie ekspluatācijas pasākumi) |
17.3. |
ADS galveno sastāvdaļu pārskats |
17.3.1. |
Vadības vienības |
17.3.2. |
Sensori un sensoru uzstādīšana transportlīdzeklī |
17.3.3. |
Izpildmehānismi |
17.3.4. |
Kartes un pozicionēšana |
17.3.5. |
Cita aparatūra |
17.4. |
ADS izkārtojums un shēmas |
17.4.1. |
Sistēmas shematisks izkārtojums (piem., blokshēma) |
17.4.2. |
Savstarpējo savienojumu uzskaitījums un shematisks pārskats |
17.5. |
Specifikācijas |
17.5.1. |
Specifikācijas normālā darbībā |
17.5.2. |
Specifikācijas avārijas darbībā |
17.5.3. |
Pieņemšanas kritēriji |
17.5.4. |
Atbilstības pierādīšana |
17.6. |
Drošības koncepcija |
17.6.1. |
Ražotāja paziņojums, ka transportlīdzeklis nesatur nepamatotus riskus |
17.6.2. |
Programmatūras arhitektūras pārskats (piem., blokshēma) |
17.6.3. |
ADS loģikas realizācijas noteikšanas līdzekļi |
17.6.4. |
Vispārīgs skaidrojums par galvenajiem konstrukcijas risinājumiem, kas iestrādāti ADS, lai ģenerētu drošu darbību atteices apstākļos, darbības traucēkļu gadījumā un tādu apstākļu gadījumā, kas pārsniegtu ODD |
17.6.5. |
Atteiču apstrādes galveno principu vispārīgs apraksts, atkāpšanās līmeņa stratēģija, ietverot risku seku mazināšanas stratēģiju (minimāla riska manevrs) |
17.6.6. |
Nosacījumi pieprasījuma nostrādei klātesošajam operatoram vai attālinātās intervences operatoram |
17.6.7. |
Cilvēka un mašīnas mijiedarbības koncepcija attiecībā uz transportlīdzekļa braucējiem, klātesošo operatoru vai attālinātās intervences operatoru, tostarp aizsardzība pret vienkāršu, neatļautu aktivēšanu/darbināšanu un intervenci |
17.7. |
Ražotāja veikta veiktspējas prasību izpildes, tostarp OEDR, HMI, satiksmes noteikumu ievērošanas, verifikācija un validācija un secinājums, ka sistēma ir konstruēta tā, ka tajā nav nepamatotu risku transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem |
17.7.1. |
Pieņemtās pieejas apraksts |
17.7.2. |
Nomināla, kritiska un atteices scenārija izvēle |
17.7.3. |
Izmantoto metožu un rīku apraksts (programmatūra, laboratorija, citi) un ticamības novērtējuma kopsavilkums |
17.7.4. |
Rezultātu apraksts |
17.7.5. |
Rezultātu nenoteiktība |
17.7.6. |
Rezultātu interpretācija |
17.7.7. |
Ražotāja deklarācija:
Ražotājs(-i) … apliecina, ka ADS nav nepamatotu drošības risku transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. |
17.8. |
ADS datu elementi |
17.8.1. |
Uzglabāto datu veids |
17.8.2. |
Glabātuves atrašanās vieta |
17.8.3. |
Reģistrētie gadījumi un datu elementi |
17.8.4. |
Datu drošības un datu aizsardzības nodrošināšanas pasākumi |
17.8.5. |
Līdzekļi piekļūšanai datiem |
17.9. |
Kiberdrošība un programmatūras atjauninājums |
17.9.1. |
Kiberdrošības tipa apstiprinājuma numurs: |
17.9.2. |
Kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta numurs: |
17.9.3. |
Programmatūras atjauninājuma tipa apstiprinājuma numurs: |
17.9.4. |
Programmatūras atjauninājuma pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta numurs |
17.9.5. |
ADS programmatūras identifikācija |
17.9.5.1. |
Informācija par to, kā nolasīt RxSWIN vai programmatūras versiju(-as), ja RxSWIN netur transportlīdzeklī: |
17.9.5.2. |
Ja attiecināms, uzskaitīt attiecīgos parametrus, kas ļaus identificēt tos transportlīdzekļus, kurus var atjaunināt ar 17.9.4.1. punktā norādītās RxSWIN reprezentēto programmatūru |
17.10. |
Lietošanas rokasgrāmata (pievieno informācijas dokumentam) |
17.10.1. |
ADS funkcionāls apraksts un īpašnieka, transporta pakalpojumu operatora, klātesošā operatora, attālinātās intervences operatora utt. sagaidāmā loma |
17.10.2. |
Drošas ekspluatācijas tehniskie pasākumi (piem., nepieciešamās ārējās infrastruktūras apraksts, uzturēšanas darbu laiki, biežums un plāns) |
17.10.3. |
Ekspluatācijas un vides ierobežojumi |
17.10.4. |
Ekspluatācijas pasākumi (piem., ja vajadzīgs klātesošais operators vai attālinātās intervences operators) |
17.10.5. |
Instrukcijas atteiču un ADS pieprasījumu gadījumiem (drošības pasākumi, ko veic transportlīdzekļa braucēji, transporta pakalpojumu operators, klātesošais operators un attālinātās intervences operators, un publiskās iestādes, kad notiek darbības traucējums) |
17.11. |
Līdzekļi periodiskās tehniskā apskates iespējošanai
Attēlu/tabulu saraksts Akronīmi I pielikums – Simulāciju rokasgrāmata II pielikums – Lietošanas rokasgrāmata Skaidrojoša piezīme Šajā informācijas dokumentā ir ietverta informācija, kas attiecas uz automatizētās vadīšanas sistēmu, un to aizpilda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/683 I pielikumā doto paraugu. |
II PIELIKUMS
Veiktspējas prasības
1. DDT nominālas satiksmes scenārijos
1.1. |
ADS spēj pilnībā veikt DDT. |
1.1.1. |
ADS spēju pilnībā veikt DDT nosaka ADS ODD kontekstā. |
1.1.2. |
Kā daļu no DDT ADS spēj:
|
1.1.3. |
Sistēma pierāda prognozējošu darbību mijiedarbībā ar citiem ceļu satiksmes dalībniekiem, lai nodrošinātu stabilu, mazdinamisku darbību garenvizienā un risku mazinošu darbību, kad kritiskas situācijas varētu kļūt nenovēršamas, piem., redzami un neredzami neaizsargāti satiksmes dalībnieki (gājēji, riteņbraucēji u. c.), vai citi transportlīdzekļi pārvietojas šķērsvirzienā vai iekļaujas satiksmē pilnībā automatizēta transportlīdzekļa priekšā. |
1.1.4. |
Prasības saistībā ar DDT izpilda arī pretējā virzienā, ja atpakaļgaitas pārnesums ir prasīts vai deklarēts ODD. |
1.2. |
ADS konstatē objektus un notikumus, kas būtiski DDT ODD ietvaros, un pienācīgi reaģē.
Objekti un notikumi varētu ietvert, bet ne tikai:
|
1.3. |
ADS ievēro ceļu satiksmes noteikumus ekspluatācijas valstī. |
1.3.1. |
ADS mijiedarbojas ar citiem ceļu satiksmes dalībniekiem saskaņā ar ceļu satiksmes noteikumiem, piem.,:
|
1.3.2. |
Ja nav konkrētu satiksmes noteikumu, transportlīdzekļi ar ADS, kas paredzēti stāvošu vai neierobežotu braucēju pārvadāšanai, nedrīkst pārsniegt 2,4 m/s2 kombinēto horizontālo paātrinājumu (absolūtā vērtība, aprēķināta, apvienojot paātrinājumu šķērsvirzienā un garenvirzienā) un 5 m/s3 paātrinājuma izmaiņu.
Atkarībā no faktoriem, kas ietekmē risku braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem, varētu būt piemēroti pārsniegt šīs robežas, piem., avārijas darbībā. |
2. DDT kritiskos satiksmes scenārijos (avārijas darbība)
2.1. |
ADS spēj veikt DDT visos saprātīgi paredzamos kritiskajos satiksmes scenārijos ODD. |
2.1.1. |
ADS spēj konstatēt sadursmes risku ar citiem ceļu satiksmes dalībniekiem vai pēkšņu šķērsli (gruži, izkritusi krava) un spēj automātiski veikt pienācīgu avārijas darbību (bremzēšanu, izvairīšanās manevru), lai novērstu pamatoti paredzamas sadursmes un mazinātu riskus transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. |
2.1.1.1. |
Pastāvot neizbēgamam, alternatīvam riskam cilvēka dzīvībai, ADS nedrīkst būt nekāds svērums, balstoties uz cilvēku personiskajiem raksturlielumiem. |
2.1.1.2. |
Citu, ārpus pilnībā automatizēta transportlīdzekļa esošu cilvēku dzīvības aizsardzība nedrīkst būt pakārtota pilnībā automatizētā transportlīdzeklī esošo cilvēku dzīvības aizsardzībai. |
2.1.2. |
Iesaistīto ceļu satiksmes dalībnieku neaizsargātība būtu jāņem vērā izvairīšanās/seku mazināšanas stratēģijā. |
2.1.3. |
Pēc izvairīšanās manevra transportlīdzeklim jātiecas atgūt stabilu pozīciju, līdzko tas ir tehniski iespējams. |
2.1.4. |
Avārijas signalizācijas lukturu aktivēšanas signāls ģenerējas automātiski saskaņā ar ceļu satiksmes noteikumiem. Ja pilnībā automatizēts transportlīdzeklis automātiski atsāk kustību, automātiski ģenerējas avārijas signalizācijas lukturu deaktivēšanas signāls. |
2.1.5. |
Notiekot ceļu satiksmes negadījumam, kurā iesaistīts pilnībā automatizēts transportlīdzeklis, ADS cenšas apstādināt pilnībā automatizēto transportlīdzekli un cenšas veikt minimāla riska manevru, lai sasniegtu minimālā riska stāvokli. ADS normālas darbības atsākšana nav iespējama, līdz pilnībā automatizēta transportlīdzekļa drošas darbības stāvokli apstiprina ADS pašpārbaudes un/vai klātesošais operators (ja attiecināms), vai attālinātās intervences operators (ja attiecināms). |
3. DDT ODD robežās
3.1. |
ADS atpazīst tās ODD apstākļus un ODD robežas. |
3.1.1. |
ADS spēj noteikt, vai ir izpildīti ADS aktivēšanas nosacījumi. |
3.1.2. |
ADS konstatē, kad viens vai vairāki ODD nosacījumi nav izpildīti vai vairs netiek izpildīti, un reaģē. |
3.1.3. |
ADS spēj prognozēt ODD pamešanu. |
3.1.4. |
ODD nosacījumus un robežas nosaka ražotājs. |
3.1.4.1. |
ODD nosacījumi, kas ADS jāatpazīst, ietver:
|
3.1.5. |
Kad ADS sasniedz ODD robežas, tā veic MRM, lai sasniegtu MRC, un attiecīgi brīdina klātesošo operatoru (attiecīgā gadījumā)/attālināto operatoru (attiecīgā gadījumā). |
4. DDT atteices scenārijos
4.1. |
ADS konstatē ADS un/vai transportlīdzekļa traucētu darbību un reaģē. |
4.1.1. |
ADS pašdiagnosticē kļūmes un atteices. |
4.1.2. |
ADS izvērtē savu spēju pilnībā veikt DDT. |
4.1.2.1. |
ADS droši reaģē uz ADS kļūmi/atteici, kas ievērojami neietekmē ADS veiktspēju. |
4.1.2.2. |
ADS izpilda MRM, lai sasniegtu MRC, notiekot tādai ADS un/vai citas transportlīdzekļa sistēmas atteicei, kas liedz ADS izpildīt DDT. |
4.1.2.3. |
Konstatējot būtiskas atteices, ADS nekavējoties signalizē par tām un rezultējošo darbības statusu transportlīdzekļa braucējiem, klātesošajam operatoram (ja tas pieejams) vai attālinātās intervences operatoram (ja attiecināms), kā arī citiem ceļu satiksmes dalībniekiem saskaņā ar ceļu satiksmes noteikumiem (piem., aktivē avārijas signalizācijas lukturus). |
4.1.2.4. |
Ja atteices ietekmē sistēmas bremzēšanas vai stūrēšanas veiktspēju, MRM veic, ņemot vērā atlikušo veiktspēju. |
5. Minimāla riska manevrs (MRM) un minimālā riska stāvoklis (MRC)
5.1. |
MRM laikā ar ADS aprīkots pilnībā automatizētais transportlīdzeklis palēnina gaitu, cenšoties panākt palēninājuma pieprasījumu, kas nav lielāks kā 4,0 m/s2, lai pilnībā apstātos visdrošākajā iespējamajā vietā, ņemot vērā apkārtējo satiksmi un ceļa infrastruktūru. Lielākas palēninājuma pieprasījuma vērtības ir pieļaujamas ADS vai pilnībā automatizēta transportlīdzekļa būtiskas atteices gadījumā. |
5.2. |
Savu nodomu pārvest pilnībā automatizētu transportlīdzekli MRC ADS signalizē pilnībā automatizēta transportlīdzekļa braucējiem, kā arī citiem ceļu satiksmes dalībniekiem saskaņā ar ceļu satiksmes noteikumiem (piem., aktivē avārijas signalizācijas lukturus). |
5.3. |
Pilnībā automatizēts transportlīdzeklis iziet no MRC tikai tad, kad ADS un/vai klātesošā operatora (ja attiecināms) vai attālinātās intervences operatora (ja attiecināms) pašpārbaudes apliecina, ka MRM cēloņa(-ņu) vairs nav. |
6. Cilvēka un mašīnas mijiedarbība
6.1. |
Pilnībā automatizēta transportlīdzekļa braucējiem sniedz adekvātu informāciju, kad tāda vajadzīga drošai darbībai un attiecībā uz drošības apdraudējumiem. |
6.2. |
Ja attālinātās intervences operators ir daļa no ADS drošības koncepcijas, pilnībā automatizētais transportlīdzeklis nodrošina transportlīdzekļa braucējiem līdzekļus, lai sazinātos ar attālinātās intervences operatoru ar audiovizuālas saskarnes starpniecību, kas atrodas pilnībā automatizētajā transportlīdzeklī. Audiovizuālajā saskarnē izmanto nepārprotamas zīmes (piem., ISO 7010 E004) |
6.3. |
ADS nodrošina transportlīdzekļa braucējiem līdzekļus, lai pieprasītu minimāla riska manevru pilnībā automatizētā transportlīdzekļa apturēšanai. Ārkārtas situācijā:
|
6.4. |
Ja attālinātās intervences operators ir daļa no ADS drošības koncepcijas, pilnībā automatizēts transportlīdzeklis nodrošina transportlīdzekļa braucēju telpas un transportlīdzekļa apkārtnes redzamības līdzekli (piem., ISO16505:2019 6. iedaļai atbilstošas kameras), lai attālinātās intervences operatoram ļautu novērtēt situāciju transportlīdzeklī un ārpus tā. |
6.5. |
Ja attālinātās intervences operators ir daļa no ADS drošības koncepcijas, attālinātās intervences operators spēj attālināti atvērt ar pievadu darbināmas galvenās durvis. |
6.6. |
ADS aktivē attiecīgās transportlīdzekļa sistēmas, kad tas nepieciešams un attiecināms (piem., atvērt durvis, aktivēt stiklu tīrītājus lietus laikā, ieslēgt apsildes sistēmu utt.). |
7. Funkcionālā un darbības drošība
7.1. |
Ražotājs pierāda, ka ADS konstruēšanas un izstrādes laikā ir veltīta pienācīgi liela uzmanība tās funkcionālajai un darbības drošībai. Ražotāja veiktie pasākumi nodrošina to, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis nerada nepamatotus drošības riskus transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa kalpošanas laikā salīdzinājumā ar salīdzināmiem transporta pakalpojumiem un situācijām izmantošanas jomā. |
7.1.1. |
Ražotājs definē pieņemamības kritērijus, no kuriem izriet ADS validēšanas mērķi, lai izvērtētu paliekošo risku ODD, kad pieejami, ņemot vērā esošos negadījumu datus (1), datus par kompetenti un uzmanīgi vadītu manuālo transportlīdzekļu veiktspējām un modernākās tehnoloģijas. |
7.2. |
Ražotājam ir procesi, lai pārvaldītu ADS drošību un nepārtrauktu atbilstību tās kalpošanas laikā (sastāvdaļu nodilums un nolietojums, īpaši saistībā ar sensoriem, jauniem satiksmes scenārijiem utt.). |
8. Kiberdrošība un programmatūras atjauninājumi
8.1. |
ADS ir aizsargāta pret nesankcionētu piekļuvi saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 155 (2). |
8.2. |
ADS atbalsta programmatūras atjauninājumus. ADS programmatūras atjaunināšanas procedūru un procesu efektivitāti pierāda ar atbilstību ANO Noteikumiem Nr. 156 (3). |
8.2.1. |
Kā norādīts noteikumos par programmatūras atjaunināšanu un programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu to, ka sistēmas programmatūru var identificēt, izmanto R2022/1426SWIN. R2022/1426SWIN var turēt transportlīdzeklī vai, ja R2022/1426SWIN netur transportlīdzeklī, ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei deklarē transportlīdzekļa vai atsevišķa ECU programmatūras versiju(-as), kas saistīta ar attiecīgajiem tipa apstiprinājumiem. |
8.2.2. |
Ražotājs informācijas dokumentā sniedz šādu informāciju:
|
8.2.3. |
Ražotājs informācijas dokumentā var iekļaut attiecīgu parametru uzskaitījumu, kuri ļaus identificēt tos transportlīdzekļus, kuri var tikt atjaunināti ar programmatūru, ko reprezentē R2022/1426SWIN. Ražotājs deklarē iesniegto informāciju, un tipa apstiprinātāja iestāde to neverificē. |
8.2.4. |
Ražotājs drīkst iegūt jaunu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu nolūkā diferencēt programmatūras versijas, kuras paredzētas izmantošanai tirgū jau reģistrētos transportlīdzekļos, no programmatūras versijām, kuras izmanto jaunos transportlīdzekļos. Tas drīkst aptvert situācijas, kad tipa apstiprināšanas noteikumi tiek atjaunināti vai tiek mainīta aparatūra sērijveida ražošanā esošiem transportlīdzekļiem. Ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu jāizvairās no testu dublēšanās, ja tas iespējams. |
9. Prasības pilnībā automatizētu transportlīdzekļu notikuma datu reģistratora ADS datiem un konkrētiem datu elementiem
9.1. |
ADS reģistrē šādas norises, kad ADS ir aktivēta: |
9.1.1. |
ADS aktivēšana/atkārtota inicializēšana (ja attiecināms) |
9.1.2. |
ADS deaktivēšana (ja attiecināms) |
9.1.3. |
attālinātās intervences operatoram ADS nosūtīts pieprasījums (ja attiecināms) |
9.1.4. |
attālinātās intervences operatora nosūtīts pieprasījums/ievade (ja attiecināms) |
9.1.5. |
avārijas darbības sākums |
9.1.6. |
avārijas darbības beigas |
9.1.7. |
iesaiste konstatētā sadursmē |
9.1.8. |
notikuma datu reģistratora (EDR) trigera darbība |
9.1.9. |
ADS ierosināts minimāla riska manevrs |
9.1.10. |
pilnībā automatizēta transportlīdzekļa sasniegtais minimālā riska stāvoklis |
9.1.11. |
ADS atteice (apraksts) |
9.1.12. |
Transportlīdzekļa atteice |
9.1.13. |
Joslas maiņas procedūras sākums |
9.1.14. |
Joslas maiņas procedūras beigas |
9.1.15. |
Joslas maiņas procedūras pārtraukšana |
9.1.16. |
Joslas tīšas šķērsošanas sākums |
9.1.17. |
Joslas tīšas šķērsošanas beigas |
9.2. |
Norises karodziņi attiecībā uz 9.1.13., 9.1.14., 9.1.16. un 9.1.17. punktu ir jāuzglabā tikai tad, ja tās notikušas 30 sekunžu laikā pirms 9.1.5., 9.1.7., 9.1.15. vai 9.1.8. punktā minētajiem atgadījumiem: |
9.3. |
ADS datu elementi |
9.3.1. |
Šādus datu elementus skaidri identificējamā veidā reģistrē par katru 9.1. punktā norādīto norisi: |
9.3.2. |
reģistrētais norises karodziņš |
9.3.3. |
norises iemesls, attiecīgā gadījumā |
9.3.4. |
datums (izšķirtspēja: gggg/mm/dd); |
9.3.5. |
pozīcija (GPS koordinātas) |
9.3.6. |
laika zīmogs:
|
9.4. |
Attiecībā uz katru reģistrēto norisi ir skaidri identificējams RXSWIN vai programmatūras versijas, norādot programmatūru, kas bija lietošanā notikuma laikā. |
9.5. |
Vairākiem elementiem, kas vienlaicīgi reģistrēti konkrētu datu elementu laika izšķirtspējā, var tikt atļauts viens laika zīmogs. Ja ar vienu un to pašu laika zīmogu reģistrēts vairāk nekā viens elements, informācijai no atsevišķajiem elementiem jānorāda hronoloģiskā secība. |
9.6. |
Datu pieejamība |
9.6.1. |
ADS datu elementi ir pieejami saskaņā ar Savienības vai nacionālajos tiesību aktos noteiktajām prasībām (4). |
9.6.2. |
Kad ir sasniegta uzglabāšanas apjoma robeža, esošie dati tiek pārrakstīti tikai tādā procedūrā, kad vispirms pārraksta vecākos datus, ievērojot datu pieejamības attiecīgo prasību izpildes principu.
Transportlīdzekļa ražotājs iesniedz dokumentētus pierādījumus par uzglabāšanas apjomu. |
9.6.3. |
Datu elementi no M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem ir izgūstami pat pēc tāda smaguma līmeņa trieciena, kāds noteikts ANO Noteikumos Nr. 94 (5), 95 (6) vai 137 (7). |
9.6.4. |
Datu elementi, kas uzskaitīti 9.2. punktā, no M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem ir izgūstami pat pēc trieciena. Lai pierādītu šo spēju, piemēro šādus nosacījumus:
vai nu:
|
9.6.5. |
Ja transportlīdzekļa galvenais iebūvētais barošanas avots nav pieejams, joprojām ir iespējams izgūt visus reģistrētos datus. |
9.6.6. |
Uzglabātie dati ir viegli lasāmi standartizētā veidā, izmantojot elektronisku sakaru saskarni, vismaz caur standarta saskarni (OBD pieslēgvietu). |
9.7. |
Pilnībā automatizētu transportlīdzekļu notikuma datu reģistratora konkrēti datu elementi |
9.7.1. |
Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar notikuma datu reģistratoriem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2144 6. pantu, ir iespējams izgūt 9.3.1. un 9.3.2. punktā minētos ADS datu elementus, kas reģistrēti vismaz 30 sekundes pirms pēdējās norises karodziņa “Notikuma datu reģistratora (EDR) trigera ievaddati” pēdējās iestatīšanas, caur standarta saskarni (OBD pieslēgvietu) kopā ar datu elementiem, kas norādīti ANO Noteikumu Nr. 160 (9) 4. pielikumā (EDR dati). |
9.7.2. |
Ja 30 sekundēs pirms pēdējās norises karodziņa “Notikuma datu reģistratora (EDR) trigera ievaddati” pēdējās iestatīšanas 9.1. punktā minētās norises nav, kopā ar EDR datiem ir iespējams izgūt datu elementu, kas atbilst vismaz pēdējām norisēm tajā pašā jaudas ciklā, kas minēts 9.1.1. un 9.1.2. punktā. |
9.7.3. |
Datu elementi, kas izgūti saskaņā ar 9.7.1. vai 9.7.2. punktu, nesatur datumu un laika zīmogu vai jebkādu citu informāciju, kas ļauj identificēt transportlīdzekli, tā lietotāju vai īpašnieku. Tā vietā laika zīmogu aizstāj ar informāciju, kas reprezentē atšķirību laikā starp norises karodziņu “Notikuma datu reģistratora (EDR) trigera ievaddati” un attiecīgā ADS datu elementa norises karodziņu. |
9.8. |
Ražotājs nodrošina instrukcijas par piekļuvi šiem datiem. |
9.9. |
Aizsardzība pret manipulāciju |
9.9.1. |
Pienācīgu aizsardzību pret uzglabāto datu manipulāciju (piem., datu dzēšanu) nodrošina, piemēram, ar neatļautu iejaukšanos nepieļaujošu konstrukciju. |
10. Manuāls braukšanas režīms
10.1. |
Ja pilnībā automatizētā transportlīdzeklī ADS ļauj veikt manuālu vadīšanu nolūkā veikt uzturēšanas darbus vai pārņemt vadību pēc minimāla riska manevra, transportlīdzekļa ātrumu ierobežo līdz 6 km/h un aprīko ar līdzekļiem, kas ļauj personai, kura vada transportlīdzekli, droši veikt vadīšanas uzdevumu saskaņā ar ražotāja drošības koncepciju. Izņemot atteices gadījumā, ADS turpina konstatēt šķērsli (piem., transportlīdzekļus, gājēju) manevrēšanas zonā un atbalsta vadītāju, lai transportlīdzekli nekavējoties apturētu un izvairītos no sadursmes. |
10.2. |
Ja manuāla vadīšana ir ierobežota līdz 6 km/h, vadītājam nav nepieciešams palikt pilnībā automatizētajā transportlīdzeklī. Vadību var veikt ar tālvadības ierīci, kas atrodas transportlīdzekļa tuvumā ar nosacījumu, ka transportlīdzeklis paliek vadītāja tieša skata līnijā. Maksimālais attālums, kādā iespējama vadība ar tālvadības ierīci, nepārsniedz 10 metrus. |
10.3. |
Ja manuālas vadīšanas laikā transportlīdzekli paredzēts vadīt ātrumā, kas ir lielāks nekā 6 km/h, transportlīdzekli uzskata par duāla režīma transportlīdzekli. |
11. Lietošanas rokasgrāmata
11.1. |
Ražotājs sastāda lietošanas rokasgrāmatu. Lietošanas rokasgrāmatas nolūks ir nodrošināt pilnībā automatizētā transportlīdzekļa drošu ekspluatāciju, sniedzot detalizētas instrukcijas īpašniekam, transportlīdzekļa braucējiem, transporta pakalpojuma operatoram, klātesošajam operatoram, attālinātās intervences operatoram un jebkurai attiecīgai nacionālajai iestādei.
Ja pilnībā automatizētu transportlīdzekli iespējams vadīt manuāli nolūkā veikt uzturēšanas darbus vai pārņemt vadību pēc minimāla riska manevra, to apraksta arī lietošanas rokasgrāmatā. |
11.2. |
Lietošanas rokasgrāmata satur ADS funkcionālo aprakstu. |
11.3. |
Lietošanas rokasgrāmatā iekļauj tehniskos pasākumus (piem., transportlīdzekļa pārbaudes un uzturēšanas darbus un ārpus transportlīdzekļa esošu infrastruktūru, prasības transportēšanai un fiziskai infrastruktūrai, tādas kā lokalizācijas marķieris un uztvērējsensori), ekspluatācijas ierobežojumus (piem., ātruma ierobežojumu, īpašu joslu, fizisku nošķiršanu no pretimnākošās satiksmes plūsmas), vides apstākļus (piem., nav sniega) un ekspluatācijas pasākumus (piem., vajadzīgs klātesošs operators vai attālinātās intervences operators), kas nepieciešami, lai nodrošinātu drošību pilnībā automatizēta transportlīdzekļa izmantošanas laikā. |
11.4. |
Lietošanas rokasgrāmatā sniedz instrukcijas transportlīdzekļa braucējiem, transporta pakalpojuma operatoram, klātesošajam operatoram (kad attiecināms) un attālinātās intervences operatoram (kad attiecināms), un publiskajām iestādēm gadījumiem, kad notiek atteice vai ADS pieprasījums. |
11.5. |
Lietošanas rokasgrāmatā izklāsta noteikumus, kā nodrošināt uzturēšanas darbu, vispārīgu testu un citu pārbaužu pienācīgu izpildi. |
11.6. |
Lietošanas rokasgrāmatu iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei kopā ar tipa apstiprinājuma pieteikumu un pievieno tipa apstiprinājuma sertifikātam. |
11.7. |
Lietošanas rokasgrāmatu dara pieejamu īpašniekam un attiecīgā gadījumā transporta pakalpojuma operatoram, klātesošajam operatoram (kad attiecināms), attālinātās intervences operatoram (kad attiecināms) un jebkurai attiecīgai nacionālajai iestādei. |
12. Noteikumi periodiskajām tehniskajām apskatēm
12.1. |
Periodiskajās tehniskajās apskatēs ir iespējams verificēt šādas ADS īpašības: |
a) |
tās pareizas darbības statusu, vizuāli novērojot atteices brīdinājuma signāla statusu pēc transportlīdzekļa galvenā vadības slēdža ieslēgšanas un jebkādas spuldžu pārbaudes. Ja atteices brīdinājuma signāls tiek parādīts kopējā zonā (laukums, kurā var tikt izvietotas divas vai vairākas informācijas funkcijas/simboli, bet ne vienlaikus), vispirms jāpārbauda, vai darbojas kopējā zona, un tad jāpārbauda atteices brīdinājuma signāla statuss; |
b) |
tās pareizu funkcionalitāti un programmatūras integritāti, izmantojot elektronisku transportlīdzekļa saskarni, piemēram, tādu, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/45/ES (10) III pielikuma I punkta 14. apakšpunktā, ja to pieļauj transportlīdzekļa tehniskie parametri un nepieciešamie dati tiek darīti pieejami. Ražotāji nodrošina, ka ir pieejama tehniskā informācija par elektroniskās transportlīdzekļa saskarnes izmantošanu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/621 (11) 6. pantu. |
(1) Piemēram, pamatojoties uz pašreizējiem datiem par autobusiem, tālsatiksmes autobusiem, kravas automobiļiem un vieglajiem automobiļiem ES, indikatīvu pieņemamības kritēriju – 10-7 bojāgājušie izmantošanas stundā – varētu apsvērt ADS ienākšanai tirgū salīdzināmos transporta pakalpojumos un situācijās. Ražotājs drīkst izmantot citus parametrus un metodi ar nosacījumu, ka tā var pierādīt, ka nav nepamatotu risku, salīdzinot ar salīdzināmiem transporta pakalpojumiem un situācijām izmantošanas jomā.
(2) OV L 82, 9.3.2021., 30. lpp.
(3) OV L 82, 9.3.2021., 60. lpp.
(4) Ieteicamais uzglabāšanas apjoms ir 2 500 laika zīmogi, kas atbilst 6 mēnešu lietojuma laikposmam.
(5) OV L 392, 5.11.2021., 1. lpp.
(6) OV L 392, 5.11.2021., 62. lpp.
(7) OV L 392, 5.11.2021., 130. lpp.
(8) OV L 449, 15.12.2021., 1. lpp.
(9) OV L 265, 26.7.2021., 3. lpp.
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/45/ES (2014. gada 3. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.).
(11) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/621 (2019. gada 17. aprīlis) par tehnisko informāciju, kas nepieciešama pārbaudāmo pozīciju tehniskajai apskatei, par ieteicamo pārbaužu metožu izmantošanu un ar ko nosaka detalizētus noteikumus attiecībā uz datu formātu un procedūrām, ko izmanto, lai piekļūtu attiecīgajai tehniskajai informācijai (OV L 108, 23.4.2019., 5. lpp.).
III PIELIKUMS
Atbilstības novērtēšana
ADS kopējās atbilstības novērtēšanas pamatā ir:
— |
1. daļa. Apsveramie satiksmes scenāriji |
— |
2. daļa. ADS drošības koncepcijas novērtēšana un ražotāja drošības pārvaldības sistēmas audits |
— |
3. daļa. Visbūtiskāko satiksmes scenāriju testi |
— |
4. daļa. Ticamības novērtējumā izmantojamie principi virtuālās rīkķēdes izmantošanai ADS validēšanai |
— |
5. daļa. Sistēma, ko ražotājs izveidojis, lai nodrošinātu ziņošanu ekspluatācijā |
Jebkādu II pielikumā noteiktu prasību izpildi var pārbaudīt, tipa apstiprinātājai iestādei (vai tās tehniskajam dienestam) veicot testus.
1. DAĻA
APSVERAMIE SATIKSMES SCENĀRIJI
1. |
Satiksmes scenāriju kopuma minimums |
1.1. |
Scenārijus un parametrus, kas uzskaitīti 1. punktā, izmanto, kad šie scenāriji ir būtiski ADS ODD.
Ja ražotājs atkāpjas no 1. punktā dotajiem parametriem, ražotāja izmantotos drošības veiktspējas parametrus un saistītos pieņēmumus dokumentē dokumentācijas paketē. Izvēlētie drošības veiktspējas parametri un saistītie pieņēmumi pierāda, ka pilnībā automatizētajam transportlīdzeklim nepiemīt nepamatoti drošības riski. Šādu drošības veiktspējas parametru un saistīto pieņēmumu derīgumu pamato ar pārraudzības ekspluatācijā datiem. |
1.2. |
Parametri, kas jāizmanto pilnībā automatizētā transportlīdzekļa joslas maiņas scenārijos |
1.2.1. |
Attiecībā uz joslas maiņu piemēro scenārijus un parametrus, kas norādīti ANO Noteikumos Nr. 157 (1). |
1.3. |
Parametri, kas jāizmanto pilnībā automatizētā transportlīdzekļa pagriešanās un krustojumu scenārijos |
1.3.1. |
Ja nav konkrētāku ceļu satiksmes noteikumu, ņem vērā šādas prasības attiecībā uz mijiedarbību ar citiem kustībā iesaistītiem ceļu satiksmes dalībniekiem, veicot pagriešanos vai izbraucot krustojumu (sk. 1. attēlu) sausas un labas ceļa virsmas apstākļos. |
1.3.2. |
Kad veic pagriezienu, iekļaujoties satiksmes plūsmā, kurai ir priekšroka, neatkarīgi no tā, vai tiek, vai netiek šķērsota pretimnākošā satiksmes plūsma, šai prioritārajai plūsmai mērķa joslā nevajadzētu palēnināties. Tomēr ir jānodrošina, ka tuvojošās prioritārās satiksmes plūsmas TTC mērķa ceļā (a) gadījums 1. attēlā) nekad nekrītas zemāk kā robeža TTC
dyn
, ko nosaka šādi:
kur:
|
1.3.3. |
Pagriešanās manevra gadījumā, kad šķērso pretimnākošo satiksmes plūsmu, to ņemot vērā, prioritārajai satiksmes plūsmai mērķa joslā nevajadzētu palēnināties. Tomēr, ja satiksmes blīvums to attaisno, ir jānodrošina – papildus distancei līdz pretimnākošajai prioritārajai satiksmes plūsmai mērķa ceļā – ka prioritārās, šķērsojamās satiksmes plūsmas TTC līdz iedomātam sadursmes punktam (trajektoriju krustpunkts, (b) gadījums 1. attēlā) nekad nekrītas zemāk kā robeža TTC
int
, ko nosaka šādi:
kur:
Tas pats attiecas uz prioritāras satiksmes plūsmas šķērsošanu (c) gadījums 1. attēlā). Prioritārās satiksmes plūsmas TTC līdz iedomātam sadursmes punktam (trajektoriju krustpunkts) nekad nekrītas zemāk kā robeža TTC int , kas definēta pašreizējā punktā.
1. attēls. Distanču vizualizācija pagriezienos un šķērsojumos. Gadījums a): attālums līdz prioritārajai pretimnākošajai satiksmes plūsmai mērķa joslā, ko redz, veicot pagriezienu un iekļaujoties prioritārajā satiksmes plūsmā. Gadījums b): attālums līdz prioritārajai pretimnākošajai satiksmes plūsmai, ko redz, veicot pagriezienu un šķērsojot pretējā virziena satiksmi. Gadījums c): attālums līdz prioritārai šķērsojamajai satiksmes plūsmai, kas ir jāievēro, to šķērsojot. |
1.4. |
Parametri, kas jāizmanto pilnībā automatizētā transportlīdzekļa avārijas manevra scenārijos (DDT kritiskos scenārijos) |
1.4.1. |
ADS ir jāizvairās no sadursmes ar priekšā braucošo transportlīdzekli, kas palēnina gaitu līdz maksimālai bremzēšanas veiktspējai ar nosacījumu, ka priekšā nepiebrauc cits transportlīdzeklis. |
1.4.2. |
No sadursmēm ar priekšā piebraucošiem transportlīdzekļiem, gājējiem un velosipēdistiem, kas pārvietojas tajā pašā virzienā, kā arī ar gājējiem, kas var sākt šķērsot brauktuvi, izvairās vismaz tādos apstākļos, ko apraksta šāds vienādojums.
kur:
v rel ir relatīvais ātrums, izteikts metros sekundē [m/s], starp pilnībā automatizēto transportlīdzekli un priekšā piebraucošo transportlīdzekli (pozitīvs, ja ADS ātrums ir lielāks nekā priekšā piebraucošā transportlīdzekļa ātrums), β ir pilnībā automatizētā transportlīdzekļa maksimālais palēninājums, ko pieņem vienādu ar:
Atbilstība šim vienādojumam ir prasīta tikai attiecībā uz priekšā nonākošiem ceļu satiksmes dalībniekiem un tikai tad, ja šādi ceļu satiksmes dalībnieki bija redzami vismaz 0,72 sekundes pirms nonākšanas priekšā: Rezultāts ir vajadzīgā izvairīšanās no sadursmes, kad cits ceļu satiksmes dalībnieks nonāk tajā pašā joslā un pārsniedz šādas TTC vērtības (piemēram, kas norādītas ātrumiem ar 10 km/h soli). Šīs prasība ievēro neatkarīgi no vides apstākļiem.
Ja notiek joslas maiņa ar mazāku TTC uz pilnībā automatizētā transportlīdzekļa kustības joslu, vairs nevar pieņemt, ka izvairīšanās no sadursmes nenotiks. ADS vadības stratēģija var mainīties starp izvairīšanos no sadursmes un tās seku mazināšanu tikai tad, ja ražotājs var pierādīt, ka tādējādi paaugstinās transportlīdzekļa braucēju un citu ceļu satiksmes dalībnieku drošība (piem., dodot priekšroku bremzēšanai nevis alternatīvam manevram). |
1.4.3. |
ADS izvairās no sadursmes ar gājēju vai velosipēdistu, kas šķērso brauktuvi transportlīdzekļa priekšā. |
1.4.3.1. |
Pilsētas un ārpilsētas braukšanas apstākļi |
1.4.3.1.1. |
ADS ātrumā līdz 60 km/h izvairās no sadursmes ar redzamu gājēju, kura šķērseniskais ātruma komponents ir lielāks nekā 5 km/h, un ar redzamu velosipēdistu, kura šķērseniskais ātruma komponents ir lielāks nekā 15 km/h, kas šķērso brauktuvi transportlīdzekļa priekšā. To nodrošina neatkarīgi no ADS veicamā manevra. |
1.4.3.1.2. |
Ja gājējs vai velosipēdists pārvietojas ar lielāku ātrumu nekā iepriekš norādītās vērtības un ADS vairs nevar izvairīties no sadursmes, ADS vadības stratēģija var mainīties starp izvairīšanos no sadursmes un tās seku mazināšanu tikai tad, ja ražotājs var pierādīt, ka tādējādi paaugstinās transportlīdzekļa braucēju un citu ceļu satiksmes dalībnieku drošība (piem., dodot priekšroku bremzēšanai nevis alternatīvam manevram). |
1.4.3.1.3. |
ADS mazina sadursmes sekas ar neredzamu gājēju vai velosipēdistu, kas šķērso brauktuvi transportlīdzekļa priekšā, samazinot transportlīdzekļa ātrumu sadursmes brīdī par vismaz 20 km/h. To nodrošina neatkarīgi no ADS veicamā manevra. |
1.4.3.1.4. |
Lai pierādītu iepriekš noteikto prasību izpildi attiecībā uz gājējiem un velosipēdistiem, kas šķērso brauktuvi transportlīdzekļa priekšā, kā norādi var izmantot Eiropas Jauno vieglo automobiļu novērtēšanas programmas (Euro NCAP) izstrādātos testus un novērtēšanas scenārijus. |
1.4.3.2. |
Automaģistrāles braukšanas apstākļi |
1.4.3.2.1. |
Attiecībā uz gājēju pāreju piemēro attiecīgos scenārijus, kas norādīti ANO Noteikumos Nr. 157. |
1.4.3.2.2. |
Ja gājējs vai velosipēdists šķērso brauktuvi ar parametra vērtībām, kas neiekļaujas ANO Noteikumos Nr. 157 noteiktajās robežās, un ADS vairs nevar izvairīties no sadursmes, ADS vadības stratēģija var mainīties starp izvairīšanos no sadursmes un tās seku mazināšanu tikai tad, ja ražotājs var pierādīt, ka tādējādi paaugstinās transportlīdzekļa braucēju un citu ceļu satiksmes dalībnieku drošība (piem., dodot priekšroku bremzēšanai nevis alternatīvam manevram). |
1.5. |
Uzbraukšana uz automaģistrāles
Pilnībā automatizētais transportlīdzeklis spēj droši uzbraukt uz automaģistrāles, pielāgojot ātrumu satiksmes plūsmai un aktivējot attiecīgu virzienrādītāju saskaņā ar ceļu satiksmes noteikumiem. Virzienrādītāju deaktivē, kad transportlīdzeklis pabeidzis joslas maiņas manevru (LCM). Piemēro parametrus, ko izmanto joslas maiņas scenārijā. |
1.6. |
Nobraukšana no automaģistrāles
Pilnībā automatizētais transportlīdzeklis spēj prognozēt mērķa izeju no automaģistrāles, virzoties joslā, kas atrodas blakus izejas joslai, un bez nepieciešamības nebremzē pirms LCM uz izejas joslu. Pilnībā automatizētais transportlīdzeklis lieto virzienrādītāju saskaņā ar ceļu satiksmes noteikumiem un veic LCM uz izejas joslu bez liekas kavēšanās. Virzienrādītāju deaktivē, kad LCM ir pabeigts saskaņā ar ekspluatācijas valsts ceļu satiksmes noteikumiem. |
1.7. |
Autoceļa nodevas iekasēšanas stacijas šķērsošana
Atkarībā no ODD pilnībā automatizētais transportlīdzeklis spēj izvēlēties pareizo joslu un pielāgot savu ātrumu atļautā ātruma robežai autoceļa nodevas maksāšanas zonā, ņemot vērā satiksmes plūsmu. |
1.8. |
Darbība uz cita veida ceļiem, kas nav automaģistrāles
Atkarībā no ODD piemēro attiecīgu scenāriju, kas noteikts 1.2.–1.4. punktā. |
1.9. |
Parametri, kas jāizmanto automatizētai novietošanai stāvvietā |
1.9.1. |
Atkarībā no ODD piemēro attiecīgu scenāriju, kas noteikts 1.3.–1.5. punktā. Parametri, kas jāizmanto šajos scenārijos, varētu būt pielāgojami, lai ņemtu vērā ierobežotu kustības ātrumu un pasliktinātu redzamību, kāda iespējama stāvvietā. Īpašu uzmanību pievērš, lai izvairītos no sadursmes ar gājējiem un jo īpaši ar bērniem un bērnu ratiņiem. |
2. |
Scenāriji, kas nav ietverti 1. punktā |
2.1. |
Scenārijus, kas nav uzskaitīti 1. punktā, ģenerē, lai aptvertu saprātīgi paredzamas kritiskas situācijas, tostarp atteices un satiksmes izraisītas bīstamības konstrukcijas funkcionālajā jomā. |
2.2. |
Kad ADS spējas ir atkarīgas no attālinātas iedarbības iespējām, scenāriji ietver atteices un satiksmes izraisītas bīstamības, kuru pamatā ir attiecīgās attālinātas iedarbības iespējas. |
2.3. |
Scenāriju, kas nav uzskaitīti 1. punktā, ģenerēšanas metodes ievēro šī pielikuma 1. daļas 1. papildinājumā noteiktos principus. |
2.4. |
Ražotāja izmantoto metodi 1. punktā neuzskaitīto scenāriju ģenerēšanai dokumentē dokumentācijas paketē, ko iesniedz ADS novērtēšanai.
1. papildinājums Principi, kas jāievēro, veidojot ADS ODD būtiskus scenārijus
1. Scenāriju ģenerēšana un klasifikācija Kvalitātes aspektā scenārijus var klasificēt kā nominālus / kritiskus / atteices un attiecināt uz normālu vai avārijas darbību. Katrā no šīm kategorijām attiecīgu satiksmes scenāriju ģenerēšanai var izmantot uz datiem bāzētu pieeju un uz zināšanām bāzētu pieeju. Uz zināšanām bāzētā pieejā izmanto ekspertu zināšanas, lai sistemātiski identificētu bīstamus notikumus un izveidotu scenārijus. Uz datiem bāzētā pieejā izmanto pieejamos datus, lai identificētu un klasificētu norišu scenārijus. Scenārijus veido no pilnībā automatizētā transportlīdzekļa ODD. 2. Nominālie scenāriji Vairāki analītiski ietvari var palīdzēt ražotājam izveidot papildu nominālos scenārijus, lai nodrošinātu konkrēta lietojuma aptveršanu. Šos ietvarus iedala šādi. 2.1. ODD analīze ODD satur ainavas elementus (piem., fizisku infrastruktūru), vides apstākļus, dinamiskus elementus (piem., satiksmi, neaizsargātos satiksmes dalībniekus) un ADS konkrētā lietojuma darbības apgrūtinājumus. Šīs analīzes mērķis ir identificēt ODD raksturlielumus, piešķirt īpašības un definēt objektu mijiedarbību. Šeit pētīta ODD ietekme uz ADS darbības prasmēm. Analīzes piemērs dots 1. tabulā. 1. tabula Dinamiskie elementi un to īpašības
2.2. OEDR analīze: Darbības prasmju identificēšana Kad objekti un attiecīgās īpašības ir identificētas, ir iespējams kartēt atbilstošu ADS reakciju. ADS reakciju modelē, balstoties uz piemērojamajām funkcionālajām īpašībām un piemērojot šajā regulā noteiktās veiktspējas prasības un ceļu satiksmes noteikumus ekspluatācijas valstī. OEDR analīzes iznākums ir arī prasmju kopums, ko var kartēt attiecībā pret darbības prasmēm, kas piemērojamas ODD, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajam tiesiskajam regulējumam. Notikuma un atbilstošās reakcijas kvalitatīvs piemērs dots 2. tabulā. Objektu, notikumu un to potenciālā mijiedarbība ODD satvarā veido nominālo scenāriju kopumu, kas attiecas uz analizējamo ADS. Nominālo scenāriju apzināšanu var uzlabot ar scenāriju aprakstu uzlabotu kombināciju, kas ODD ietvaros aptver, piemēram, infrastruktūras īpašības, objektu un notikumu raksturlielumus, apdraudējumus, kas ietekmē reakciju (piemēram, laikapstākļi, redzamība). Nominālo scenāriju identificēšana neaprobežojas ar satiksmes apstākļiem, bet ietver arī vides apstākļus, cilvēka faktorus, savienojamību un sakaru traucējumus. Tā kā notikumu parametri (pieņēmumi) vēl nav definēti, nominālos scenārijus, kas iegūti analīzes pielietojumā, uzskata par to funkcionālās un loģiskās abstrakcijas līmeni. 2. tabula Darbības prasmes atsevišķos notikumos
3. Kritiskie scenāriji Kritiskos scenārijus var iegūt, vai nu ņemot vērā nominālas satiksmes scenāriju robežgadījuma pieņēmumus (uz datu bāzes), vai piemērojot standartizētas metodes (uz zināšanu bāzes) ekspluatācijas trūkumu izvērtēšanai (sk. metožu piemēru 2. daļas 3.5.5. punktā). Kritisko scenāriju apzināšanu var uzlabot ar scenāriju aprakstu un robežvērtību uzlabotu kombināciju, kas ODD ietvaros aptver, piemēram, infrastruktūras īpašības, objektu un notikumu raksturlielumus, apdraudējumus, kas ietekmē reakciju (piemēram, laikapstākļi, redzamības maskas, mijiedarbība ar citiem satiksmes dalībniekiem, nevis trigera objektu vai notikumu). Kritisko scenāriju identificēšana neaprobežojas ar satiksmes apstākļiem, bet ietver arī vides apstākļus, cilvēka faktorus, savienojamību un sakaru traucējumus. Kritiskie scenāriji atbilst ADS avārijas darbībai. 4. Atteiču scenāriji Šo scenāriju mērķis ir novērtēt ADS reakciju uz atteici. Literatūrā ir pieejamas dažādas metodes (sk. metožu piemēru 2. daļas 3.5.5. punktā). Attiecībā uz katru darbības atteici un tās identificētajām sekām ražotāji, izstrādājot ADS, īsteno atbilstošas stratēģijas (t.i., atteičdroša). Kad piemēro atteiču scenārijus, mērķis ir novērtēt ADS spēju izpildīt prasības attiecībā uz drošībai kritiskām situācijām, tostarp, piemēram, “ADS pārvalda drošībai kritiskas satiksmes situācijas” un “ADS droši pārvalda atteiču režīmus”, un attiecīgās pakārtotās prasības. 5. Pieņēmumi Loģiskie un konkrētie scenāriji Lai nodrošinātu iepriekšējos punktos identificēto scenāriju gatavību novērtēšanai simulācijā vai fiziskā testēšanā, ražotājam var būt vajadzība atrast saskaņotus to parametrus, izmantojot pieņēmumus. Ražotājs nodrošina tādus pierādījumus, kas pamato izdarītos pieņēmumus, kā izstrādes fāzē veiktas datu vākšanas kampaņas, reālu negadījumu izpēti un braukšanas reālos apstākļos izvērtēšana. Parametriem, ko izmanto kritisko scenāriju raksturošanai, būtu jāaptver pamatoti paredzamas vērtības scenāriju aprakstos, bet tie nebūtu jāierobežo ar vērtībām, kas ir dokumentētās datubāzēs. |
2. DAĻA
ADS DROŠĪBAS KONCEPCIJA UN RAŽOTĀJA DROŠĪBAS PĀRVALDĪBAS SISTĒMAS AUDITS
1. Vispārīgi
1.1. |
Tipa apstiprinājumu piešķirošā tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, kas darbojas tās vārdā, veicot mērķētas pārbaudes uz vietas un testus, īpaši tos, kas norādīti šī pielikuma 4. punktā, verificē dokumentācijā iekļautās drošības argumentācijas atbilstību II pielikuma prasībām un to, ka ražotājs ir faktiski ieviesis dokumentācijā aprakstīto konstrukciju un procesus. |
1.2. |
Lai arī, pamatojoties uz iesniegto dokumentāciju, drošības pārvaldības sistēmas auditam iesniegtie pierādījumi un veiktais ADS drošības koncepcijas novērtējums apmierina tipa apstiprinātāju iestādi attiecībā uz šiem noteikumiem, apstiprināta tipa ADS paliekošā riska līmeni uzskata par pieņemamu, lai uzsāktu transportlīdzekļa tipa ekspluatāciju, par ADS kopējo drošību saskaņā ar šīs regulas prasībām ADS kalpošanas laikā ir atbildīgs ražotājs, kas pieprasa tipa apstiprinājumu. |
2. Definīcijas
Šajā pielikumā izmanto šādas definīcijas.
2.1. |
“Drošības koncepcija” ir ADS iestrādāto pasākumu apraksts, lai pilnībā automatizētais transportlīdzeklis ODD būtiskos scenārijos un notikumos darbotos tā, ka tas nerada nepamatotus drošības riskus transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem kļūmes (funkcionālā drošība) un bezkļūmju apstākļos (darbības drošība). Drošības koncepcijas daļa ir iespēja atkāpties uz daļēju darbību vai pat dublējošas sistēmas izmantošanu attiecībā uz ADS vitālām funkcijām. |
2.2. |
“Vienības” ir sistēmas sastāvdaļu vismazākie iedalījumi, kas tiks ņemti vērā šajā pielikumā, jo šīs sastāvdaļu kombinācijas tiks uzskatītas par atsevišķiem vienumiem identifikācijas, analīzes vai nomaiņas nolūkā. |
2.3. |
“Pārraides saites” ir līdzekļi, ko izmanto, lai starp savstarpēji savienotiem, dažādās vietās esošiem mezgliem nosūtītu signālus, darbības datus vai pievadītu enerģiju. Šī iekārta parasti ir elektriska, taču kāda tās daļa drīkst būt mehāniska, pneimatiska vai hidrauliska. |
2.4. |
“Vadības diapazons” ir izvades mainīgais un definē diapazonu, kurā sistēma, visticamāk, izpildīs vadību. |
2.5. |
“Funkcionālās darbības robeža” ir ārējās fiziskās robežas, kurās ADS spēj veikt dinamiskas vadīšanas uzdevumus. |
3. ADS dokumentācija
3.1. Prasības
Ražotājs nodrošina dokumentācijas paketi ar pamatinformāciju par ADS konstrukciju un līdzekļiem, ar kuriem tā ir savienota ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai ar kuriem tā tieši kontrolē izvadmainīgos, kā arī par ārpus transportlīdzekļa esošu aparatūru/programmatūru un attālinātas darbināšanas spējām.
Ir jāizskaidro ražotāja noteiktā(-ās) ADS funkcija(-as), tostarp vadības stratēģijas, un drošības koncepcija.
Dokumentācijai ir jābūt īsai, taču jānodrošina pierādījumi, ka ADS projektēšanā un izstrādē ir izmantotas visu iesaistīto sistēmas jomu speciālās zināšanas.
Dokumentācijā ir jāapraksta, kā periodiskajās tehniskajās apskatēs var pārbaudīt ADS pašreizējo darbības stāvokli un funkcionalitāti un programmatūras integritāti.
Tipa apstiprinātāja iestāde novērtē, vai dokumentācijas pakete parāda, ka ADS:
a) |
ir konstruēta un izstrādāta, lai darbotos tā, ka tā nerada nepamatotus riskus transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem deklarētajā ODD un robežās; |
b) |
izpilda šīs regulas II pielikuma veiktspējas prasības; |
c) |
ir izstrādāta saskaņā ar ražotāja deklarēto attīstības procesu/metodi. |
3.1.1. |
Dokumentāciju dara pieejamu trīs daļās.
|
3.2. ADS vispārīgs apraksts
3.2.1. |
Nodrošina aprakstu, kas satur ADS darbības raksturlielumu un ADS aspektu vienkāršu skaidrojumu. |
3.2.2. |
Minētajā aprakstā iekļauj: |
3.2.2.1. |
tādu konstrukcijas funkcionālo jomu kā maksimālais ekspluatācijas ātrums, ceļa veids (piem., speciāla josla), ekspluatācijas valsts(-is)/zonas, prasītie ceļa stāvokļi un vides apstākļi (piem., nav sniega utt.) robežnosacījumus; |
3.2.2.2. |
pamata veiktspēju (piem., objekta un notikuma konstatēšana un reaģēšana, darbībai vajadzīgā apkārtējā infrastruktūra); |
3.2.2.3. |
mijiedarbību ar citiem ceļu satiksmes dalībniekiem; |
3.2.2.4. |
minimāla riska manevru galvenos nosacījumus; |
3.2.2.5. |
koncepciju par mijiedarbību ar transportlīdzekļa braucējiem, klātesošo operatoru (ja attiecināms) un attālinātās intervences operatoru (ja attiecināms); |
3.2.2.6. |
ADS aktivēšanas un deaktivēšanas līdzekļus, ko izmanto klātesošais operators (ja attiecināms) vai attālinātās intervences operators (ja attiecināms), transportlīdzekļa braucēji (ja attiecināms) vai citi ceļu satiksmes dalībnieki (ja attiecināms); |
3.2.2.7. |
ekspluatācijas pasākumus (piem., vajadzīgs klātesošais operators vai attālinātās intervences operators), kuru izpilde nodrošina drošību pilnībā automatizētā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā. |
3.2.2.8. |
aizmugursistēma, vajadzība pēc ārējas infrastruktūras, lai nodrošinātu drošību pilnībā automatizēta transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā. |
3.3. ADS funkciju apraksts
Nodrošina aprakstu ar skaidrojumu par visām funkcijām, tostarp ADS vadības stratēģijām, kas nodrošina ADS stabilu un drošu darbību, un metodēm, ko izmanto, lai izpildītu dinamiskas vadīšanas uzdevumu ODD, un robežām, kādās automatizētā vadīšanas sistēma konstruēta darboties, tostarp aprakstu par to, kā tas tiek nodrošināts.
Jebkādas iespējotas vai atspējotas automatizētas vadīšanas funkcijas, kuru veikšanai transportlīdzeklī ražošanas laikā atrodas aparatūra un programmatūra, deklarē pirms to izmantošanas transportlīdzeklī, un uz tām attiecas šā pielikuma, kā arī šīs regulas II pielikuma prasības. Ražotājs dokumentē arī datu apstrādi gadījumā, ja ir ieviesti nepārtrauktas mācīšanās algoritmi.
3.3.1. |
Nodrošina visu ievades un ar sensoriem nosakāmo mainīgo uzskaitījumu un definē to darbības diapazonu, kā arī sniedz aprakstu par to, kā katrs mainīgais ietekmē ADS darbību. |
3.3.2. |
Nodrošina visu ADS vadīto izejas mainīgo uzskaitījumu, un katrā gadījumā paskaidro, vai vadība ir tieša vai notiek ar citas transportlīdzekļa sistēmas starpniecību. Nosaka diapazonu, kurā ADS, visticamāk, veiks vadību katram šādam mainīgajam. |
3.3.3. |
Attiecīgā gadījumā norāda ADS veiktspējas funkcionālās darbības robežas noteicošos limitus, tostarp attiecīgā gadījumā ODD robežas. |
3.3.4. |
Paskaidro cilvēka un mašīnas mijiedarbības (HMI) ar transportlīdzekļa braucējiem/klātesošo operatoru/attālinātās intervences operatoru (ja ir) koncepciju, kad tuvojas un tad tiek sasniegtas ODD robežas. Skaidrojums satur to situāciju veidu aprakstu, kurās ADS ģenerēs atbalsta pieprasījumu klātesošajam operatoram/attālinātās intervences operatoram (ja attiecināms), pieprasījumu veikšanas veidu, procedūras, kā apstrādā nesekmīgus pieprasījumus un minimāla riska manevru. Apraksta arī signālus un informāciju, ko sniedz klātesošajam operatoram/attālinātās intervences operatoram, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem attiecībā uz katru no iepriekš minētajiem aspektiem. |
3.4. ADS izkārtojums un shēmas
3.4.1. |
Sastāvdaļu saraksts
Nodrošina sarakstu, kas apvieno visas ADS vienības un kurā norādītas citas transportlīdzekļa sistēmas, kā arī ārpus transportlīdzekļa esošu aparatūru/programmatūru un attālinātās darbināšanas spējas, kuras vajadzīgas, lai apstiprināmā ADS sasniegtu noteikto veiktspēju atbilstoši tās ODD. Nodrošina struktūras shēmu, kurā parādīts šo vienību salikums, skaidri norādot iekārtu izvietojumu un savstarpējos savienojumus. Šī shēma satur:
|
3.4.2. |
Vienību funkcijas
Izklāsta katras ADS vienības funkciju un norāda signālus, kas to savieno ar citām vienībām vai citām transportlīdzekļa sistēmām. Iekļauj transportlīdzeklī neesošas, ADS atbalstošas sistēmas un citas transportlīdzekļa sistēmas. To var nodrošināt ar paskaidrojošus apzīmējumus saturošu blokshēmu vai citādu shēmu, vai ar aprakstu, kas papildināts ar šādu shēmu. |
3.4.3. |
Savstarpējos savienojumus ADS parāda ar elektrisko pārraides saišu elektrisko shēmu, ar pneimatisko vai hidraulisko pārvades iekārtu cauruļvadu shēmu un ar mehānisko savienojumu vienkāršotu shematisku struktūru. Parāda arī pārraides saites uz un no citām sistēmām. |
3.4.4. |
Jābūt skaidrai sakarībai starp pārraides saitēm un starp vienībām pārvadītajiem signāliem. Signālu prioritāti multipleksētos datu ceļos norāda vienmēr, kad prioritāte varētu ietekmēt veiktspēju vai drošību. |
3.4.5. |
Vienību identificēšana |
3.4.5.1. |
Katra vienība ir skaidri un nepārprotami identificējama (piem., pēc marķējuma – aparatūrai un pēc marķējuma vai programmatūras izvades – programmatūras saturam), lai nodrošinātu aparatūras un attiecīgās dokumentācijas saistību. Ja programmatūras versija ir maināma bez prasības nomainīt marķējumu vai sastāvdaļu, programmatūras identifikācijai jānotiek tikai ar programmatūras izvades datiem. |
3.4.5.2. |
Ja vienā vienībā vai vienā datorā ir kombinētas vairākas funkcijas, bet blokshēmā tās ir attēlotas vairākos blokos skaidrības un izskaidrošanas vienkāršības nolūkā, izmanto tikai vienu aparatūru identificējošo marķējumu. Ražotājs ar šādas identifikācijas izmantošanu apstiprina, ka iesniegtā iekārta atbilst attiecīgajam dokumentam. |
3.4.5.3. |
Identifikācija definē aparatūras un programmatūras versiju, un, ja versija mainās tādējādi, ka izmaina vienības funkciju, ciktāl tas skar šos noteikumus, ir jāmaina arī šī identifikācija. |
3.4.6. |
Sensoru sistēmas sastāvdaļu uzstādīšana
Ražotājs nodrošina informāciju par atsevišķu, sensoru sistēmu saturošu sastāvdaļu uzstādīšanas opcijām. Šīs opcijas satur sastāvdaļas atrašanās vietu transportlīdzeklī/uz transportlīdzekļa, materiālu(-s) ap sastāvdaļu, ap sastāvdaļu esošā materiāla izmērus un ģeometriju un ap sastāvdaļu esošā materiāla virsmas apstrādi, kad tā uzstādīta transportlīdzeklī, bet šis uzskaitījums nav izsmeļošs. Informācija satur arī uzstādīšanas specifikācijas, kas ir būtiskas ADS veiktspējai, piem., uzstādīšanas leņķa pielaides. Izmaiņas sensoru sistēmas atsevišķās sastāvdaļās vai uzstādīšanas izvēlēs paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, un tās tiek novērtētas. |
3.5. Ražotāja drošības koncepcija un ražotāja drošības koncepcijas validēšana
3.5.1. |
Ražotājs nodrošina paziņojumu, kas apstiprina, ka ADS nav nepamatotu risku transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. |
3.5.2. |
Attiecībā uz ADS izmantoto programmatūru paskaidro tās pamatarhitektūru un identificē izmantotās projektēšanas metodes un rīkus (sk. 3.5.1. punktu). Ražotājs sniedz pierādījumus par līdzekļiem, ar ko tikusi noteikta ADS loģikas realizācija konstruēšanas un izstrādes procesā. |
3.5.3. |
Ražotājs nodrošina tipa apstiprinātājai iestādei skaidrojumu par ADS iestrādātajiem konstrukcijas risinājumiem, kas nodrošina funkcionālo un darbības drošību. Iespējamie konstrukcijas risinājumi ADS ir, piemēram:
|
3.5.3.1. |
Ja izraudzītais līdzeklis izvēlas daļējas veiktspējas darbības režīmu noteiktas kļūmes apstākļos (piem., nopietnu atteiču gadījumā), norāda šos apstākļus (piem., atteices veids) un definētās efektivitātes rezultējošās robežas (piem., tūlītēja minimāla riska manevra uzsākšana), kā arī operatora/attālinātā operatora, transportlīdzekļa braucēju un citu ceļu satiksmes dalībnieku brīdināšanas stratēģiju (kad attiecināms). |
3.5.3.2. |
Ja izraudzītais konstrukcijas risinājums izvēlas otru (rezerves) vai atšķirīgu līdzekli, lai realizētu kļūmes skarto veiktspēju, izskaidro pārslēgšanās mehānisma principus, loģiku un dublēšanas līmeni un jebkādas iebūvētās pārbaudīšanas īpašības, un definē efektivitātes rezultējošās robežas. |
3.5.3.3. |
Ja izraudzītais konstrukcijas risinājums izvēlas automatizētas vadīšanas funkcijas(-u) noņemšanu, tā notiek atbilstoši šīs regulas attiecīgiem nosacījumiem. Aptur visus atbilstošos izejošos vadības signālus, kas saistīti ar šo funkciju. |
3.5.4. |
Ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei nodrošina arī skaidrojumu par tādiem darbības drošības pasākumiem, kas jāievieš ADS drošas darbības nolūkā, kā klātesošais operators vai attālinātās intervences operators, prasības transportam un fiziskajai infrastruktūrai, uzturēšanas pasākumi utt. |
3.5.5. |
Dokumentāciju pamato ar analīzi, kas parāda, kā ADS darbosies, lai mazinātu vai novērstu apdraudējumus, kuri var ietekmēt transportlīdzekļa braucēju un citu ceļa satiksmes dalībnieku drošību. |
3.5.5.1. |
Ražotājs izveido un uztur izvēlēto(-ās) analītisko(-ās) pieeju(-as) un dara to(-ās) pieejamu(-as) tipa apstiprinātājai iestādei inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā un pēc tās. |
3.5.5.2. |
Tipa apstiprinātāja iestāde novērtē analītiskās(-o) pieejas(-u) pielietojumu.
|
3.5.5.3. |
Analītiskā pieeja, kas minēta 3.5.5.2. punktā, apstiprina, ka vismaz katra no šādām pozīcijām ir aptverta:
|
3.5.5.4. |
Apstiprinātājas iestādes novērtējums sastāv no pārbaudēm uz vietas, lai noteiktu, ka drošības koncepciju pamatojošā argumentācija ir saprotama un loģiska, un īstenota dažādās ADS funkcijās. Novērtējumā arī pārbauda, vai validācijas plāni ir pietiekami noturīgi, lai pierādītu drošību (piem., izvēlēto scenāriju testēšanas saprātīgs tvērums ar izvēlēto validācijas rīku), un ka tie ir pienācīgi pabeigti. |
3.5.5.4.1. |
Tas pierāda, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis nesatur nepamatotus riskus transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem konstrukcijas funkcionālajā jomā, t. i.,:
|
3.5.5.5. |
Tipa apstiprinātāja iestāde veic vai pieprasa veikt testus, kā noteikts šī pielikuma 4. punktā, lai verificētu drošības koncepciju. |
3.5.5.6. |
Šajā dokumentācijā detalizēti uzskaita pārraugāmos parametrus un katriem šī pielikuma 3.5.4. punktā definētā veida atteices apstākļiem norāda brīdinājuma signālu, kāds jādod operatoram/attālinātajam operatoram/transportlīdzekļa braucējiem/citiem ceļu satiksmes dalībniekiem un/vai apkopes/tehniskās inspicēšanas personālam. |
3.5.5.7. |
Šajā dokumentācijā arī apraksta ieviestos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ADS nav nepamatotu risku transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem, kad ADS veiktspēju ietekmē vides apstākļi, piem., klimatiskie, temperatūra, putekļu iekļūšana, ūdens iekļūšana, apledošana, slikti laikapstākļi. |
4. Verifikācija un testi
Ņemot vērā ražotāja dokumentācijas paketes analīzes rezultātus, tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa testus, kurus veic vai kurus novēro tehniskais dienests, lai pārbaudītu konkrētas lietas saistībā ar novērtējumu.
4.1. |
ADS funkcionālo darbību, kas noteikta 3. punktā prasītajos dokumentos, testē šādi. |
4.1.1. |
ADS funkcijas verifikācija
Tipa apstiprinātāja iestāde verificē ADS bezatteices apstākļos, testējot uz ceļa vairākas izvēlētas funkcijas no tām ražotāja aprakstītajām, kuru testēšanu tipa apstiprinātāja iestāde uzskata par nepieciešamu, un pārbaudot ADS kopējo darbību reālos braukšanas apstākļos, tostarp satiksmes noteikumu ievērošanu. Šajos testos iekļauj scenārijus, kur attālinātās intervences operators (ja attiecināms) pārņem ADS. Šo testu pamatā var būt šī pielikuma 3. daļā uzskaitītie testa scenāriji un/vai 3. daļā neietverti papildu scenāriji. |
4.1.1.1. |
Testa rezultāti atbilst saskaņā ar 3.2. punktu ražotāja sniegtajam aprakstam, tostarp vadības stratēģijām, un atbilst šīs regulas prasībām attiecībā uz veiktspēju. |
4.1.2. |
ADS drošības koncepcijas verifikācija
Pārbauda ADS reakciju situācijā, kad atsevišķā vienībā notikusi atteice, nosūtot atbilstošus izvades signālus elektriskajām vienībām vai mehāniskajiem elementiem, lai imitētu vienībā notikušas atteices sekas. Tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka šie testi ietver aspektus, kas varētu ietekmēt transportlīdzekļa vadību un informāciju lietotājam (HMI aspekti, piem., mijiedarbība ar operatoru/attālināto operatoru). |
4.1.2.1. |
Tipa apstiprinātājas iestādes pārbauda arī vairākus scenārijus, kas ir kritiski objekta un notikuma konstatēšanai un reaģēšanai (OEDR) un ADS lēmumu pieņemšanas raksturojumam un HMI funkcijām (piem., grūtības objekta konstatēšanā, kad ADS sasniedz ODD robežas, satiksmes traucējumu scenāriji, sakaru traucējumi, problēmas ar ārpus transportlīdzekļa esošām sistēmām, attālinātas darbināšanas spējas, piem., attālinātās intervences operatora neesība), kā noteikts šajā regulā. |
4.1.2.2. |
Verifikācijas rezultāti atbilst dokumentētajam apdraudējumu analīzes kopsavilkumam tādā vispārīgās ietekmes līmenī, kad drošības koncepcija un izpilde ir apstiprināta kā adekvāta un atbilstoša šīs regulas prasībām. |
4.2. |
Simulācijas rīku un matemātiskos modeļus drošības koncepcijas verifikācijai var izmantot saskaņā ar Regulas (ES) 2018/858 VIII pielikumu, jo īpaši attiecībā uz scenārijiem, kuru realizācija ir apgrūtināta uz ceļa vai reālos braukšanas apstākļos. Ražotāji pierāda simulācijas rīka tvērumu, tā derīgumu konkrētajam scenārijam, kā arī validāciju, kas veikta simulācijas rīka ķēdei (fizisko testu iznākuma korelācija). Lai pierādītu simulācijas rīkķēdes derīgumu, piemēro šī pielikuma 4. daļas principus. Simulāciju neaizstāj ar šī pielikuma 3. daļā noteiktajiem testiem. |
4.3 |
Ražotājam ir derīgs drošības pārvaldības sistēmas (SMS) atbilstības sertifikāts, kas attiecas uz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu. |
5. Drošības pārvaldības sistēma (SMS)
5.1. |
Attiecībā uz ADS ražotājs drošības pārvaldības sistēmas (SMS) kontekstā pierāda tipa apstiprinātājai iestādei, ka organizācijā eksistē, ir atjaunināti un tiek ievēroti efektīvi procesi, metodikas, apmācība un rīki, lai pārvaldītu drošību un pastāvīgu atbilstību ADS aprites ciklā. |
5.2. |
Ir noteikts un dokumentēts konstruēšanas un izstrādes process, ietverot drošības pārvaldības sistēmu, prasību pārvaldību, prasību izpildes īstenošanu, testēšanu, atteiču izsekošanu, korektīvos pasākumus un izdošanu. |
5.3. |
Ražotājs nodrošina efektīvus saziņas kanālus starp ražotāja struktūrvienībām, kas atbild par funkcionālo/darbības drošību, kiberdrošību un citām attiecīgām disciplīnām, kuras saistītas ar transportlīdzekļa drošības panākšanu. |
5.4. |
Ražotājam ir procesi, kas mērķēti uz transportlīdzekļa un citu avotu datu vākšanu, lai pārraudzītu un analizētu ar drošību saistītus atgadījumus/negadījumus, kurus izraisījusi darbīga automatizētās vadīšanas sistēma. Ražotājs ziņo tipa apstiprinātājām iestādēm, tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai par būtiskām norisēm saskaņā ar šī pielikuma 5. daļu. |
5.4.1. |
Ražotājam jānodrošina, ka transporta pakalpojumu sniedzējs var sniegt tipa apstiprinātājām iestādēm, tirgus uzraudzības iestādēm vai citām dalībvalstu izraudzītām iestādēm transportlīdzekļa datus saskaņā ar 5.4. punktu, kā arī ADS datus un konkrētus datu elementus notikuma datu reģistratoram, kas savākti saskaņā ar II pielikuma 9. iedaļu. |
5.5. |
Ražotājam ir procesi, lai pārvaldītu potenciālās, ar drošību saistītās nepilnības pēc reģistrācijas un atjauninātu transportlīdzekļus, ja tas nepieciešams. |
5.6. |
Ražotājs pierāda, ka ir veikti periodiski, neatkarīgi iekšējā procesa auditi (piem., ik pēc 2 gadiem), lai nodrošinātu, ka tiek konsekventi īstenoti saskaņā ar 5.1.–5.5. punktu ieviestie procesi. |
5.7. |
Ražotāji ievieš piemērotus pasākumus (piem., līgumiski risinājumi, skaidras saskarnes, kvalitātes pārvaldības sistēma) sadarbībā ar piegādātājiem, lai nodrošinātu, ka piegādātāja drošības pārvaldības sistēma atbilst 5.1. (atskaitot tādus ar transportlīdzekli saistītus aspektus kā “darbināšana” un “ekspluatācijas izbeigšana”), 5.2., 5.3. un 5.6. punkta prasībām. |
5.8. |
Drošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāts |
5.8.1. |
Drošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta pieteikumu tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
5.8.2. |
Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:
|
5.8.3. |
Kad šis SMS audits ir sekmīgi noslēdzies un no ražotāja saņemta parakstīta deklarācija, kas atbilst 3. papildinājumā dotajam paraugam, ražotājam piešķir sertifikātu, kas saucas SMS atbilstības sertifikāts un ir aprakstīts 4. papildinājumā (turpmāk – SMS atbilstības sertifikāts). |
5.8.4. |
SMS atbilstības sertifikāts ir derīgs ne ilgāk kā trīs gadus no sertifikāta izsniegšanas dienas, ja tas netiek anulēts. |
5.8.5. |
Tipa apstiprinātāja iestāde var jebkurā laikā pārliecināties, ka tiek izpildītas SMS atbilstības sertifikāta prasības. Tipa apstiprinātāja iestāde anulē SMS atbilstības sertifikātu, ja konstatē būtiskas neatbilstības šajā regulā noteikto prasību izpildē, kuras netiek nekavējoties novērstas. |
5.8.6. |
Ražotājs informē tipa apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu par jebkādām izmaiņām, kas ietekmēs SMS atbilstības sertifikāta atbilstību. Pēc konsultēšanās ar ražotāju tipa apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests izlemj, vai ir nepieciešamas jaunas pārbaudes. |
5.8.7. |
Ražotājs savlaicīgi iesniedz pieteikumu jauna SMS atbilstības sertifikāta saņemšanai vai esošā sertifikāta derīguma termiņa pagarināšanai. Pozitīva audita gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde izdod jaunu SMS atbilstības sertifikātu vai pagarina tā derīguma termiņu uz turpmāko trīs gadu periodu. Tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka SMS joprojām atbilst šīs regulas prasībām. Tipa apstiprinātāja iestāde izdod jaunu sertifikātu, ja par izmaiņām ir paziņots tipa apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam un izmaiņas ir atkārtoti pozitīvi novērtētas. |
5.8.8. |
Ražotāja SMS atbilstības sertifikāta derīguma termiņa izbeigšanos vai anulēšanu attiecībā uz transportlīdzekļa tipiem, uz kuriem attiecas dotā SMS, uzskata par apstiprinājuma grozījumu, kas var ietvert apstiprinājuma anulēšanu, ja apstiprinājuma piešķiršanas nosacījumi vairs nav izpildīti. |
6. Ziņošanas noteikumi
6.1. |
Ziņošanu par ADS drošības koncepcijas novērtējumu, kā arī par ražotāja drošības pārvaldības sistēmas auditu veic tādā veidā, kas pieļauj izsekojamību, piem., pārbaudīto dokumentu versijas kodē un uzskaita tehniskā dienesta reģistros. |
6.2. |
Tehniskā dienesta ziņojuma tipa apstiprinātājai iestādei par ADS drošības koncepcijas novērtējumu piemērs dots šīs daļas 1. papildinājumā. Papildinājumā uzskaitītie punkti ir doti kā aptveramo punktu kopuma minimums. |
6.3. |
Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, izdod drošības novērtējuma rezultātus, ko pievieno tipa apstiprinājuma sertifikātam, pamatojoties uz ražotāja iesniegto dokumentāciju, tehniskā dienesta ziņojumu par ADS drošības koncepcijas novērtējumu un verifikācijas un testu kampaņu, ko veic saskaņā ar šī pielikuma 3. daļu, iznākumiem. Drošības novērtējuma rezultātu iespējamā izkārtojuma piemērs ir dots 4. papildinājumā. |
7. Auditoru/vērtētāju kompetence
7.1. |
ADS drošības koncepcijas novērtēšanu un drošības pārvaldības sistēmas auditu atbilstīgi šai daļai veic tikai vērtētāji/auditori, kam ir šim nolūkam nepieciešamās tehniskās un administratīvās zināšanas. Jo īpaši, tie ir kompetenti kā auditori/vērtētāji attiecībā uz ISO 26262-2018 (Funkcionālā drošība – ceļu transportlīdzekļi) un ISO/PAS 21448 (Ceļu transportlīdzekļu plānotās funkcionalitātes drošums); un tie spēj izveidot nepieciešamo saikni ar kiberdrošības aspektiem saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 155 un ISO/SAE 21434. Šo kompetenci pierāda ar pienācīgu kvalifikāciju vai citiem līdzvērtīgiem apmācību apliecinājumiem.
1. papildinājums ADS drošības koncepcijas novērtējuma ziņojuma paraugs Drošības novērtējuma ziņojums Nr.: 1. Identifikācija 1.1. Transportlīdzekļa marka: 1.2 Transportlīdzekļa tips 1.3 Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa: 1.4. Šā marķējuma atrašanās vieta: 1.5. Ražotāja nosaukums un adrese: 1.6. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: 1.7. Ražotāja formālā dokumentācijas pakete:Dokumentācijas atsauces Nr.: Sākotnējās izdošanas datums: Pēdējās atjaunināšanas datums: 2. Novērtēšanas metode 2.1. Novērtēšanas procesu un metodiku apraksts 2.2. Pieņemamības kritēriji 3. Dokumentācijas paketes pārskata rezultāti 3.1. ADS apraksta pārskats 3.2. Ražotāja drošības koncepcijas un ražotāja drošības analīzes pārskats 3.3. Ražotāja veiktās verifikācijas un validācijas pārskats, jo īpaši dažādo testu tvēruma un iestatījumu minimuma tvēruma robežvērtības attiecībā uz dažādiem parametriem. 3.4 Metožu un rīku (programmatūra, laboratorija, citi) un ticamības novērtējuma pārskats 3.5. Pilnībā automatizētu transportlīdzekļu notikuma datu reģistratora ADS datu prasību un konkrētu datu elementu pārskats 3.6. ADS aptverošo kiberdrošības un programmatūras atjauninājumu sertifikātu pārbaudes 3.7. Lietošanas rokasgrāmatā sniegtās informācijas pārskats 3.8. ADS periodiskajām tehniskajām apskatēm paredzēto līdzekļu pārskats 3.9. Informācijas dokumentā neiekļautas papildu informācijas pārskats 4. ADS funkciju verifikācija bezatteices apstākļos (minēta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/1426 (2022. gada 5. augusts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2144 piemērošanai nepieciešamos noteikumus par vienotām procedūrām un tehniskajām specifikācijām pilnībā automatizētu transportlīdzekļu automatizētas vadīšanas sistēmas (ADS) tipa apstiprināšanai (2) III pielikuma 2. daļas 4.1.1. punktā) 4.1. Testa scenāriju izvēles pamatojums 4.2. Izraudzītie testa scenāriji 4.3. Testa ziņojumi 4.3.1. Testa Nr. (pievienot visus veiktos testus) 4.3.1.1. Testa mērķi 4.3.1.2. Testa apstākļi 4.3.1.3. Izmērītie lielumi un mērierīces 4.3.1.4. Pieņemamības kritēriji 4.3.1.5. Testa rezultāti 4.3.1.6. Salīdzinājums ar ražotāja iesniegto dokumentāciju 5. ADS drošības koncepcijas verifikācija ar atteici (minēta Īstenošanas regulas (ES) 2022/1426 III pielikuma 2. daļas 4.1.2. punktā) 5.1. Testa scenāriju izvēles pamatojums 5.2. Izraudzītie testa scenāriji 5.3. Testa ziņojumi 5.3.1. Testa Nr. (pievienot visus veiktos testus) 5.3.1.1. Testa mērķi 5.3.1.2. Testa apstākļi 5.3.1.3. Izmērītie lielumi un mērierīces 5.3.1.4. Pieņemamības kritēriji 5.3.1.5. Testa rezultāti 5.3.1.6. Salīdzinājums ar ražotāja iesniegto dokumentāciju 6. Drošības pārvaldības sistēmas sertifikāts (pievieno šim testa ziņojumam) 7. Novērtēšanas datums 8. Galīgais slēdziens par drošības novērtēšanas iznākumu 9. Šī novērtēšana ir veikta un rezultāti paziņoti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1426Novērtēšanu veikušais tehniskais dienests
10. Piezīmes. 2. papildinājums ADS novērtējuma rezultātu, ko pievieno tipa apstiprinājuma sertifikātam, paraugs 1. Identifikācija 1.1. Transportlīdzekļa marka 1.2. Transportlīdzekļa tips 1.3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa: 1.4. Šā marķējuma atrašanās vieta: 1.5. Ražotāja nosaukums un adrese: 1.6. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: 1.7. Ražotāja formālā dokumentācijas pakete:Dokumentācijas atsauces Nr.: Sākotnējās izdošanas datums: Pēdējās atjaunināšanas datums: 2. Novērtēšanas metode 2.1. Novērtēšanas procesu un metodiku apraksts 2.2. Pieņemamības kritēriji 3. ADS funkciju verifikācija bezatteices apstākļos (minēta Īstenošanas regulas (ES) 2022/1426 III pielikuma 2. daļas 4.1.1. punktā) 3.1. Testa scenāriju izvēles pamatojums 3.2. Izraudzītie testa scenāriji 4. ADS drošības koncepcijas verifikācija ar vienu atteici (minēta Īstenošanas regulas (ES) 2022/1426 III pielikuma 2. daļas 4.1.2. punktā) 4.1. Testa scenāriju izvēles pamatojums 4.2. Izraudzītie testa scenāriji 5. Novērtējuma rezultāti 5.1. Informācijas dokumenta pārskata rezultāti 5.2. ADS funkciju verifikācijas rezultāti bezatteices apstākļos 5.3. ADS drošības koncepcijas verifikācijas rezultāti vienas atteices apstākļos 5.4. Drošības pārvaldības sistēmas novērtējuma rezultāti 5.5. Periodiskās tehniskās apskates līdzekļu verifikācijas rezultāti 6. Galīgais slēdziens par drošības novērtēšanas iznākumu 3. papildinājums Ražotāja deklarācijas par SMS atbilstību paraugs Ražotāja deklarācija par atbilstību drošības pārvaldības sistēmas prasībām Ražotāja nosaukums: Ražotāja adrese: … (ražotāja nosaukums) apliecina, ka nepieciešamie procesi, lai nodrošinātu atbilstību prasībām, kas drošības pārvaldības sistēmai noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1426, ir ieviesti un tiks uzturēti. Vieta: … (vieta) Datums: Parakstītāja vārds, uzvārds: Parakstītāja amats: (Ražotāja pārstāvja zīmogs un paraksts) 4. papildinājums SMS atbilstības sertifikāta paraugs Drošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāts atbilstoši Īstenošanas regulai (ES) 2022/1426 Sertifikāta numurs [atsauces numurs] [… tipa apstiprinātāja iestāde] apliecina, ka ražotājs: … ražotāja adrese: atbilst Īstenošanas regulas (ES) 2022/1426 noteikumiem. Pārbaudes [datums] veica: (apstiprinātājas iestādes vai tehniskā dienesta nosaukums un adrese): Ziņojuma numurs: … Sertifikāts ir derīgs līdz […datums]. Izdots […vieta] […datums] […paraksts] Pielikumi: ražotāja drošības pārvaldības sistēmas apraksts. |
3. DAĻA
TESTI
1. Vispārīgi noteikumi
ADS drošības novērtēšanas labvēlīgo un nelabvēlīgo lēmumu kritēriju pamatā ir II pielikumā noteiktās prasības un šī pielikuma 1. daļā aprakstītie scenāriji. Prasības ir noteiktas tādā veidā, ka labvēlīga/nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas kritērijus var iegūt ne tikai attiecībā uz testa parametru konkrētu kopumu, bet arī attiecībā uz visām ar drošību saistītajām parametru kombinācijām, kādas var rasties tipa apstiprinājuma aptvertajos ekspluatācijas apstākļos un norādītajā darbināšanas diapazonā (piem., ātruma diapazons, paātrinājuma diapazons garenvirzienā un šķērsvirzienā, pagrieziena rādiusi, spožums, joslu skaits). Attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti, bet var iestāties sistēmas definētajā ODD, ražotājs kā daļu no 2. daļā aprakstītās novērtēšanas tipa apstiprinātājai iestādei pierāda, ka transportlīdzeklis tiek droši vadīts.
Šie testi apstiprina, ka II pielikumā aprakstīto veiktspējas prasību minimums un ADS funkcionalitāte, un šī pielikuma 2. daļā aprakstītā ražotāja drošības koncepcija ir atbilstoša. Testa rezultātus dokumentē un paziņo saskaņā ar šī pielikuma 2. daļas 6. punktu.
Šajos testos arī pārliecinās, ka ADS atbilst satiksmes noteikumiem, pielāgo savu darbību vides apstākļiem, nerada satiksmes plūsmas traucējumus (piemēram, bloķē joslu pārāk daudzu MRM dēļ), neuzrāda neprognozējamu darbību un uzrāda saprātīgu sadarbīgu un prognozējošu rīcību attiecīgās situācijās (t. i., iekļaujoties blīvā satiksmē vai neaizsargātu satiksmes dalībnieku tuvumā).
2. Testa vieta
Testa vietas raksturlielumi (piemēram: berzes vērtība) atbilst ADS ODD norādītajiem. Tā kā ir nepieciešams piemērot konkrētus ADS ODD apstākļus, fiziskos testus veic faktiskajā ODD (uz ceļa) vai jebkādā testa vietā, kur atveidoti ODD apstākļi, un tos nosaka ražotājs un tipa apstiprinātāja iestāde. ADS testē uz ceļa atbilstoši piemērojamajiem dalībvalstu tiesību aktiem un ar nosacījumu, ka testus var veikt droši un bez riska citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.
3. Vides apstākļi
Testus veic dažādos vides apstākļos, kas iekļaujas definētajās ADS ODD robežās Attiecībā uz vides apstākļiem, kas nav testēti, bet var iestāties sistēmas definētajā ODD, ražotājs kā daļu no novērtēšanas pierāda tipa apstiprinātājai iestādei, ka transportlīdzeklis tiek droši vadīts.
Lai testētu prasību izpildi attiecībā uz funkciju atteicēm, ADS paštestiem un minimālā riska manevru ierosināšanu un izpildi, kļūdas var radīt mākslīgi, un transportlīdzeklim var mākslīgi radīt situācijas, kurās tas sasniedz definētā darbības diapazona robežas (piem., vides apstākļi).
4. Sistēmas pārveidojumi testēšanas vajadzībām
Ja ir vajadzīgi ADS pārveidojumi, lai pieļautu testēšanu, piem., ceļa veida novērtēšanas kritēriji vai informācija par ceļa veidu (kartes dati), nodrošina, ka šie pārveidojumi neietekmē testa rezultātus. Principā šos pārveidojumus dokumentē un pievieno testa ziņojumam. Šo pārveidojumu aprakstu un ietekmes pierādījumus (ja tādi ir) dokumentē un pievieno testa ziņojumam.
5 Nosacījumi attiecībā uz transportlīdzekli
5.1. |
Testa masa
Pārbaudāmo transportlīdzekli testē pie jebkāda pieļaujamā transportlīdzekļa slogojuma. Kad testa procedūra ir sākta, nekādas slogojuma izmaiņas veikt nedrīkst. Transportlīdzekļa ražotājs ar dokumentācijas palīdzību pierāda, ka ADS darbojas visos slogojuma apstākļos. |
5.2. |
Pārbaudāmo transportlīdzekli testē ar transportlīdzekļa ražotāja ieteikto spiedienu riepās. |
5.3. |
Verificē sistēmas stāvokļa atbilstību paredzētajam testēšanas nolūkam (piem., bezatteices stāvoklis vai ar konkrētām testējamajām kļūmēm). |
6. Testa rīki
Papildus reāliem transportlīdzekļiem testu veikšanā var izmantot vismodernākos testa rīkus, kas aizstāj reālos transportlīdzekļus un citus ceļu satiksmes dalībniekus (piem., vieglus mērķus, mobilas platformas utt.). Aizstājošie testa rīki atbilst raksturlielumiem, kas būtiski sensoru sistēmas veiktspējas novērtēšanai, reāliem transportlīdzekļiem un citiem satiksmes dalībniekiem. Testus neveic tādā veidā, kas varētu apdraudēt iesaistīto personālu, un izvairās no būtisku bojājumu nodarīšanas testējamajam transportlīdzeklim, ja ir pieejami citi validācijas līdzekļi.
7. Testa parametra variācija
Ražotājs tehniskajam dienestam deklarē sistēmas robežas. Tipa apstiprinātāja iestāde ADS testēšanai definē dažādas testa parametru kombinācijas (piem., doto transportlīdzekļa ātrumu, mērķa veidu un attālumu līdz tam, joslas liekumu utt.). Izraudzītie testa gadījumi nodrošina pietiekamu testa tvērumu visos scenārijos, testa parametriem un vides ietekmei. Pierāda ADS pieņēmumu sistēmas stabilitāti attiecībā uz ievades/sensoru datu nepilnībām un nelabvēlīgiem vides apstākļiem.
Tipa apstiprinātājas iestādes izvēlētos testa parametrus reģistrē testa ziņojumā tādā veidā, kas nodrošina testa iekārtojuma izsekojamību un atkārtojamību.
8. Testa scenāriji ADS veiktspējas novērtēšanai testa trasē (8.1., 8.2., 8.5, 8.6, 8.7, 8.8, 8.9. punkts) un uz ceļa (8.3., 8.4., 8.10. punkts)
Turpmākajos punktos ietvertos scenārijus uzskata par testu kopuma minimumu. Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma var izpildīt papildu scenārijus, kas ir daļa no ODD. Ja šī pielikuma 8. punktā aprakstītais scenārijs neiekļaujas transportlīdzekļa ODD, to neņem vērā.
Testa scenārijus izvēlas kā daļu no tipa apstiprināšanas testa atkarībā no ODD. Testa scenārijus izvēlas saskaņā ar šā pielikuma 1. daļu. Tipa apstiprināšanas testēšanu var veikt, pamatojoties uz simulācijām, manevriem testa trasē un braukšanas testiem reālā ceļu satiksmē. Tomēr testēšanu var nebalstīt tikai uz datorsimulācijām, un, lai novērtētu ADS darbību, tipa apstiprināšanas laikā tipa apstiprinātāja iestāde veic vai novēro vismaz šādus testus.
8.1. Joslas saglabāšana
Testā pierāda, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis nepamet savu joslu un saglabā stabilu pozīciju savā joslā visā ātruma diapazonā un pie dažādiem liekumiem tā sistēmas robežās.
8.1.1. |
Testa pamatā ir ADS ODD, un to veic vismaz:
|
8.2. Joslas maiņas manevrs (LCM)
Testā pierāda, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis joslas maiņas procedūras laikā nerada nepamatotu risku transportlīdzekļa braucēju un citu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai un ka ADS spēj novērtēt situācijas kritiskumu pirms joslas maiņas manevra (LCM) uzsākšanas visā ekspluatācijas ātruma diapazonā. Šie testi ir vajadzīgi tikai tad, ja pilnībā automatizētais transportlīdzeklis spēj veikt joslas maiņas vai nu minimālā riska manevra laikā, vai regulāras ekspluatācijas laikā.
8.2.1. |
Veic šādus testus:
|
8.2.2. |
Testu veic vismaz:
|
8.3. Reakcija uz dažādu ceļa ģeometriju
Šajos testos nodrošina, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis visā tā ātrumu diapazonā konstatē tādu dažādu ceļa ģeometriju variācijas, kādas var būt paredzētajā ODD, un pielāgojas tām.
8.3.1. |
Testu veic vismaz turpmāk uzskaitītajos scenārijos, balstoties uz ADS ODD:
|
8.3.2. |
Katru testu veic vismaz:
|
8.4. Reakcija uz nacionālajiem ceļu satiksmes noteikumiem un ceļa infrastruktūru
Šajos testos nodrošina, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis ievēro nacionālos ceļu satiksmes noteikumus un pielāgojas dažādām ceļa infrastruktūras pastāvīgām vai pagaidu izmaiņām (piem., ceļu būvdarbu vietas) visā ātruma diapazonā.
8.4.1. |
Testu veic vismaz turpmāk uzskaitītajos scenārijos, kas ir būtiski ADS ODD:
|
8.4.2. |
Katru testu veic vismaz:
|
8.5. Izvairīšanās no sadursmes Izvairīšanās no sadursmes ar joslu bloķējošiem ceļu satiksmes dalībniekiem vai objektiem
Testā pierāda, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis izvairās no sadursmes ar stāvošu transportlīdzekli, ceļu satiksmes dalībnieku vai pilnībā vai daļēji bloķētu joslu ātrumā, kas sasniedz ADS noteikto maksimumu.
8.5.1. |
Šo testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtiski ODD:
|
8.6. Izvairīties no ārkārtas bremzēšanas pirms pārbraucama objekta joslā “Pārbraucams objekts” ir tāds objekts, kuru var pārbraukt, neradot nepamatotu risku transportlīdzekļa braucējiem vai citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.
Testā pierāda, ka, pārvietojoties ar ātrumu, kas nepārsniedz ADS noteikto maksimālo ātrumu, pilnībā automatizētais transportlīdzeklis neuzsāk strauju bremzēšanu, kuras palēninājuma pieprasījums ir lielāks nekā 5 m/s2, joslā esoša pārbraucama objekta dēļ, kas būtisks ODD (piem., kanalizācijas akas vāks vai neliels zars),
8.6.1. |
Šo testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtiski ODD:
|
8.7. Sekošana priekšā braucošam transportlīdzeklim
Testā pierāda, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis spēj uzturēt un atjaunot stabilu kustību un drošības distanci līdz priekšā esošajam transportlīdzeklim, un spēj izvairīties no sadursmes ar priekšā braucošo transportlīdzekli, kas palēnina gaitu ar maksimālo palēninājumu.
8.7.1. |
Šo testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtiski ODD:
|
8.8. Joslas maiņa, citam transportlīdzeklim iebraucot joslā (piebraukšana priekšā)
Testā pierāda, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis spēj izvairīties no sadursmes ar transportlīdzekli vai citu ceļu satiksmes dalībnieku, kas straujie iebrauc pilnībā automatizētā transportlīdzekļa joslā līdz zināmam straujas iebraukšanas joslā manevra kritiskumam.
8.8.1. |
Straujas piebraukšanas priekšā manevra kritiskumu nosaka saskaņā ar šī pielikuma 1. daļā ietvertajiem noteikumiem un atkarībā no attāluma starp priekšā piebraucošā transportlīdzekļa galējo aizmugurējo punktu un pilnībā automatizētā transportlīdzekļa galējo priekšējo punktu. |
8.8.2. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.9. Nekustīgs šķērslis pēc priekšā braucošā transportlīdzekļa joslas maiņas (strauja joslas maiņa)
Testā pierāda, ka pilnībā automatizētais transportlīdzeklis spēj izvairīties no sadursmes ar nekustīgu transportlīdzekli, ceļu satiksmes dalībnieku vai bloķētu joslu, kas kļūst redzama pēc tam, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis ir izvairījies no sadursmes, veicot izvairīšanās manevru. Testa pamatā ir II pielikumā noteiktās prasības un šī pielikuma 1. daļā aprakstītie scenārija parametri. Attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti, bet var iestāties definētajā transportlīdzekļa darbības diapazonā, ražotājs kā daļu no III pielikuma 2. daļā aprakstītās novērtēšanas pierāda attiecīgajai iestādei, ka transportlīdzeklis tiek droši vadīts.
8.9.1. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.10. Novietošana stāvēšanai
Testā pierāda, ka ADS spēj novietoties stāvēšanai dažādās stāvvietās un dažādos stāvvietas izkārtojumos dažādos apstākļos un ka novietošanas stāvēšanai manevra laikā tas nerada bojājumus apkārtējiem objektiem, ceļu satiksmes dalībniekiem un pašam.
8.10.1. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.11. Navigācija stāvvietā
Testā pierāda, ka ADS spēj darboties mazā kustības ātrumā un vispārīgi samazinātas redzamības apstākļos, kādi var būt stāvvietā.
8.11.1. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.12. Specifiski scenāriji automaģistrālēm
8.12.1. |
Uzbraukšana uz automaģistrāles
Testā pierāda, ka ADS spēj droši uzbraukt uz automaģistrāles. |
8.12.1.1. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.12.2. |
Nobraukšana no automaģistrāles
Testā pierāda, ka ADS spēj droši nobraukt no automaģistrāles. |
8.12.2.1. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.12.3. |
Autoceļa nodevas iekasēšanas stacija
Testā pierāda, ka ADS spēj izvēlēties pareizos šķērsošanas vārtus un pielāgot ātrumu nodevas maksāšanas zonā noteiktajam. |
8.12.3.1. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.13. Pāreja starp manuālo braukšanas režīmu un pilnībā automatizēto režīmu duāla režīma transportlīdzekļiem
Testā pierāda, ka ADS drošā veidā pārņem DDT un tikai tad, kad transportlīdzeklis ir nekustīgs.
8.13.1. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
8.13.2. |
Testu veic vismaz vienā no šādiem scenārijiem, kas būtisks ODD:
|
4. DAĻA
TICAMĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PRINCIPI VIRTUĀLAS RĪKĶĒDES IZMANTOŠANAI ADS VALIDĒŠANĀ
1. Vispārīgi
1.1. |
Ticamību var panākt, pētot un novērtējot modelēšanas un simulācijas (M&S) piecas īpašības:
|
1.2. |
Tajā pašā laikā ticamības novērtēšanas ietvars ir pietiekami vispārīgs, lai būtu lietojams dažādiem M&S veidiem un lietojumiem. Tomēr ADS aspektu lielās atšķirības un M&S veidu un lietojumu dažādība padara mērķa sasniegšanu komplicētu. Šie apsvērumi prasa (uz riska bāzētu/informētu) ticamības novērtēšanas ietvaru, kas ir būtisks un piemērots visiem M&S lietojumiem. |
1.3. |
Ticamības novērtēšanas ietvars nodrošina galveno aspektu, ko ņem vērā M&S risinājuma ticamības novērtēšanā, vispārīgu aprakstu un trešās puses vērtētāju lomas principus validēšanas procesā attiecībā uz ticamību. Attiecībā uz pēdējo tipa apstiprinātāja iestāde novērtēšanas fāzē pēta iesniegto, ticamību pamatojošo dokumentāciju, un faktiskais validēšanas process notiek tad, kad ražotājs ir izstrādājis integrētas simulācijas sistēmas. |
1.4. |
Visbeidzot, pašreizējās ticamības novērtēšanas iznākums definē apjomu, kurā virtuālo rīku var izmantot ADS novērtēšanas pamatošanai. |
1.5. |
Tādēļ šīs daļas prasības ir paredzētas, lai pierādītu jebkāda simulācijas modeļa vai virtuālas rīkķēdes ticamību tās izmantošanai ADS validēšanā. |
2. Definīcijas
Šajā pielikumā izmanto šādas definīcijas.
2.1. |
“Abstrakcija” ir avota sistēmas vai atsauces sistēmas to būtisko aspektu atlases process, kuri tiks ietverti modelī vai simulācijā, ignorējot nebūtiskos aspektus. Jebkura modelēšanas abstrakcija satur pieņēmumu, kas būtiski neietekmē simulācijas rīka paredzētos lietojumus. |
2.2. |
“Slēgta loka testēšana” ir virtuāla vide, kur ņem vērā loka elementa darbības. Simulētie objekti reaģē uz sistēmas darbībām (piem., sistēma mijiedarbojas ar satiksmes modeli). |
2.3. |
“Determinēta” ir termins, kas apraksta sistēmu, kuras attīstību laikā var precīzi prognozēt un kurā ievadīts konkrēts ievadstimulu kopums vienmēr dos tādu pašu iznākumu. |
2.4. |
“Vadītājs vadības ķēdē (DIL)” tipiski ir vadīšanas simulatorā, ko izmanto, lai testētu cilvēka un automātikas mijiedarbības konstrukciju. DIL satur komponentus, ko vadītājs darbina un izmanto komunikācijai ar virtuālo vidi. |
2.5. |
“Aparatūra vadības ķēdē (HIL)” ietver transportlīdzekļa konkrētas apakšsistēmas beigu aparatūru, kas darbina beigu programmatūru, ieejai un izejai esot savienotai ar simulācijas vidi, lai veiktu virtuālo testēšanu. HIL testēšana nodrošina sensoru, izpildmehānismu un mehānisko sastāvdaļu replicēšanu tādā veidā, kas savieno testējamo elektronisko vadības bloku (ECU) visus ievadizvadus krietni pirms galīgās sistēmas integrēšanas. |
2.6. |
“Modelis” ir sistēmas, vienuma, parādības vai procesa apraksts vai reprezentācija. |
2.7. |
“Modeļa kalibrēšana” ir process, kurā regulē modeļa skaitliskos vai modelējošos parametrus, lai uzlabotu saskaņojumu ar atsauci. |
2.8. |
“Modeļa parametrs” ir skaitliskās vērtības, ko izmanto sistēmas funkcionalitātes raksturojuma pamatošanai. Modeļa parametram ir vērtība, kas nav tieši vērojama realitātē, bet kas jāizsecina no realitātē (modeļa kalibrēšanas fāzē) savāktajiem datiem. |
2.9. |
“Modelis vadības ķēdē (MIL)” ir pieeja, kas atļauj ātru algoritmisku izstrādi bez īpaši šim nolūkam paredzētas aparatūras iesaistes. Šis izstrādes līmenis parasti ietver augsta abstrakcijas līmeņa programmatūras ietvarus, kas darbojas vispārīga lietojuma datorsistēmās. |
2.10. |
“Testēšana bez atgriezeniskās saites” ir virtuāla vide, kas neņem vērā loka elementa darbības (piem., sistēmas mijiedarbību ar ierakstītu satiksmes situāciju). |
2.11. |
“Varbūtisks” ir termins, kas attiecas uz nedeterminētiem notikumiem, kuru iznākumi ir aprakstīti ar iespējamības mēru. |
2.12. |
“Pārbaudes vieta jeb testa trase” ir satiksmei slēgta fiziska testēšanas vieta, kur ADS veiktspēju var pētīt reālā transportlīdzeklī. Satiksmes regulētājus var izvietot ar sensoru simulācijām vai ar manekeniem, ko novieto trasē. |
2.13. |
“Sensora simulācija” ir paņēmiens, ar ko mākslīgi ģenerētus signālus nodod testējamajam elementam, lai izraisītu tā nostrādi un rezultāta izdošanu, kas vajadzīgs realitātes, apmācības, uzturēšanas vai izpētes un izstādes verifikācijai. |
2.14. |
“Simulācija” ir reāla procesa vai sistēmas darbības imitēšana laikā. |
2.15. |
“Simulācijas modelis” ir modelis ar laikā mainīgiem ievades mainīgajiem lielumiem. |
2.16. |
“Simulācijas rīkķēde” ir simulācijas rīku kombinācija, ko izmanto ADS validācijas pamatošanai. |
2.17. |
“Programmatūra vadības ķēdē (SIL)” ir tad, kad izstrādātā modeļa ieviešanu izvērtē vispārīgas nozīmes datorsistēmās. Šajā solī var izmantot pilnīgu programmatūras ieviešanu, kas ļoti tuva galīgajai. SIL testēšanu izmanto, lai aprakstītu testa metodiku, kur tādus izpildāmos kodus kā algoritmus (vai pat veselu kontrollera stratēģiju) testē modelēšanas vidē, kas var palīdzēt pārbaudīt vai testēt programmatūru. |
2.18. |
“Stohastisks” apzīmē procesu, kas ietver vai satur nejaušu mainīgo vai mainīgos. Attiecas uz izdevību vai varbūtību. |
2.19. |
“Simulācijas modeļa validācija” ir process, kurā nosaka pakāpi, cik lielā mērā simulācijas modelis precīzi reprezentē realitāti no rīka paredzēto lietojumu skatpunkta. |
2.20. |
“Transportlīdzeklis vadības ķēdē (VIL)” ir transportlīdzekļa reālas testēšanas realitātē un virtuālā vidē apvienotā vide. Tā var atveidot transportlīdzekļa dinamiku tādā pašā līmenī kā realitātē, un to var darbināt transportlīdzekļa testa stendā vai testa trasē. |
2.21. |
“Simulācijas modeļa verifikācija” ir process, kurā nosaka apjomu, kādā simulācijas modelis vai virtuālas testēšanas rīks atbilst prasībām un specifikācijām, kas iekļautas tā konceptuālajos modeļos, matemātiskajos modeļos vai citās konstrukcijās. |
2.22. |
“Virtuāla testēšana” ir sistēmas testēšanas process, izmantojot vienu vai vairākus simulācijas modeļus. |
3. Ticamības novērtēšanas ietvara komponenti un saistītās dokumentēšanas prasības
3.1. |
Ticamības novērtēšanas ietvars ievieš veidu, kā novērtēt un paziņot M&S ticamību, pamatojoties uz kvalitātes nodrošināšanas kritērijiem, kad ir iespējams norādīt pārliecības par rezultātiem līmeni. Citiem vārdiem sakot, ticamību nosaka, izvērtējot šādus M&S ietekmējošus faktorus, kurus uzskata par M&S īpašības un tādējādi M&S kopējo ticamību visvairāk ietekmējošajiem: a) M&S pārvaldība; b) komandas pieredze un ekspertīze; c) M&S analīze un apraksts; d) datu/ievades izcelsme un e) verifikācija, validācija, nenoteiktības raksturojums. Katrs no šiem faktoriem norāda kvalitātes līmeni, kādu sasniegusi M&S, un iegūto līmeņu un prasīto līmeņu salīdzinājums nosaka, vai M&S ir ticama un derīga izmantošanai virtuālajā testēšanā. Turpmāk parādīts ticamības novērtēšanas ietvara komponentu saistības grafisks attēlojums.
|
3.2. |
Modeļi un simulācijas pārvaldība |
3.2.1. |
M&S aprites cikls ir dinamisks process ar biežiem laidieniem, ko pārrauga un dokumentē. Ievieš pārvaldības darbības, lai pamatotu M&S darba izstrādājuma pārvaldības manierē. Nodrošina attiecīgu informāciju par šādiem aspektiem. |
3.2.2. |
M&S pārvaldības process:
|
3.2.3. |
Laidienu pārvaldība |
3.2.3.1. |
Saglabā jebkādu M&S rīkķēdes versiju, kas izmantota datu izlaišanai sertificēšanas nolūkā. Testēšanas rīkķēdi veidojošajiem virtuālajiem modeļiem dokumentē attiecīgās validēšanas metodes un pieņemamības robežas, lai pamatotu rīkķēdes kopējo ticamību. Izstrādātājs realizē metodi ģenerētu datu izsekošanai līdz attiecīgajai M&S versijai. |
3.2.3.2. |
Virtuālo datu kvalitātes pārbaude. Nodrošina datu pilnīgumu, precizitāti un konsekvenci visos M&S rīkķēdes laidienos un aprites ciklā, lai pamatotu verifikācijas un validācijas procedūras. |
3.2.4. |
Komandas pieredze un ekspertīze |
3.2.4.1. |
Lai gan pieredze un ekspertīze (E&E) vispārīgā ziņā organizācijā jau ir aptverta, ir svarīgi iedibināt konkrētu E&E ticamības bāzi M&S darbībās. |
3.2.4.2. |
M&S ticamība ir atkarīga ne tikai no simulācijas modeļu kvalitātes, bet arī no M&S validēšanā un izmantošanā iesaistītā personāla E&E. Piemēram, ierobežojumu validācijas jomas pareiza izpratne nepieļaus M&S iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu vai tās rezultātu kļūdainu interpretāciju. |
3.2.4.3. |
Tādēļ ir svarīgi izveidot pamatu tam, ka ražotājam ir ticamība E&E:
|
3.2.4.4. |
Komandas E&E pareiza pārvaldība paaugstinās pārliecības līmeni par M&S un tās iznākumu ticamību, nodrošinot to, ka tiek ņemts vērā M&S esošais cilvēka faktors un ka jebkāds iespējamais cilvēka komponenta risks ir vadīts, kā tas tiek sagaidīts jebkurā pienācīgā pārvaldības sistēmā. |
3.2.4.5. |
Ja ražotāja rīkķēde satur ārpus ražotāja komandas esošu organizāciju vai izstrādājumu ieguldījumu vai rēķinās ar to, ražotājs nodrošina skaidrojumu par pasākumiem, ko tas veicis, lai pamatotu savu pārliecību par šo ieguldījumu kvalitāti un integritāti. |
3.2.4.6. |
Komandas E&E sastāv no diviem līmeņiem. |
3.2.4.6.1. |
Organizācijas līmenis
Ticamību izveido, ieviešot procesus un procedūras galveno prasmju, zināšanu un pieredzes identificēšanai, lai veiktu M&S darbības. Izveido, uztur un dokumentē šādus procesus:
|
3.2.4.6.2. |
Komandas līmenis
Kad M&S ir pabeigta, tās ticamību galvenokārt nosaka indivīda/komandas, kas validēs M&S rīkķēdi un izmantos M&S ADS validēšanai, prasmes un zināšanas. Ticamību izveido, dokumentējot, ka šīs komandas ir saņēmušas pienācīgu apmācību savu pienākumu veikšanai. Tad ražotājs:
Šīs noteikšanas pamatā ir ražotāja pierādījums, kā tas piemēro ISO 9001 vai līdzīgas labākās prakses vai standarta principus, lai nodrošinātu tā M&S organizācijas un šīs organizācijas indivīdu kompetenci. Tipa apstiprinātāja iestāde nedrīkst aizstāt tās lēmumu par organizācijas vai tās locekļu E&E ar ražotāja lēmumu. |
3.2.5. |
Datu/ievades izcelsme |
3.2.5.1. |
Datu/ievades izcelsme satur ierakstus M&S validēšanā izmantoto ražotāja datu izsekojamību. |
3.2.5.2. |
M&S izmantoto datu apraksts
|
3.2.5.3. |
Datu kvalitātes (piem., datu tvērums, signāla un trokšņa attiecība un sensoru nenoteiktība/kļūda/parauga ņemšanas ātrums) ietekme uz modeļa parametru nenoteiktību
Modeļa izstrādē izmantoto datu kvalitāte ietekmēs modeļa parametru aplēsi un kalibrēšanu. Modeļa parametru nenoteiktība būs vēl viens svarīgs aspekts galīgajā nenoteiktības analīzē. |
3.2.6. |
Datu/izvades izcelsme |
3.2.6.1. |
Datu/izvades izcelsme satur ierakstus par M&S izvaddatiem, kas izmantoti ADS validēšanai. |
3.2.6.2. |
M&S ģenerēto datu apraksts
|
3.2.6.3. |
Datu kvalitātes ietekme uz M&S ticamību
|
3.2.6.4. |
Stohastisko modeļu pārvaldība
|
3.3. |
M&S analīze un apraksts |
3.3.1. |
M&S analīzes un apraksta mērķis ir definēt M&S kopumu un identificēt to parametru telpu, par kuriem var pārliecināties virtuālā testēšanā. Tas definē modeļu un rīkķēdes tvērumu un ierobežojumus un nenoteiktības avotus, kas var ietekmēt rezultātus. |
3.3.2. |
Vispārīgs apraksts |
3.3.2.1. |
Ražotājs nodrošina pilnas rīkķēdes aprakstu, kā arī aprakstu par to, kā simulācijas dati tiks izmantoti ADS validēšanas stratēģijas pamatošanai. |
3.3.2.2. |
Ražotājs nodrošina testa mērķa skaidru aprakstu. |
3.3.3. |
Pieņēmumi, iepriekš zināmi ierobežojumi un nenoteiktības avoti |
3.3.3.1. |
Ražotājs motivē modelēšanas pieņēmumus, kas virzīja M&S rīkķēdes konstruēšanu. |
3.3.3.2. |
Ražotājs sniedz pierādījumus par:
|
3.3.3.3. |
Ražotājs nodrošina pamatojumu tam, ka simulācijas-realitātes korelācijas pielaide ir pieņemama testa mērķim. |
3.3.3.4. |
Visbeidzot, šajā iedaļā iekļauj informāciju par modeļa nenoteiktības avotiem. Tas ir svarīgs elements nenoteiktības gala analīzē, kas noteiks to, kā modeļa izvaddatus var ietekmēt izmantotā modeļa dažādi nenoteiktības avoti. |
3.3.4. |
Tvērums (kā M&S izmanto ADS validēšanai) |
3.3.4.1. |
Virtuālā rīka ticamību panāk ar izstrādāto modeļu skaidri definētu izmantošanas jomu. |
3.3.4.2. |
Izkopta M&S ļaus virtualizēt fiziskus fenomenus tādā precizitātes līmenī, kas atbilst sertificēšanas vajadzīgajam ticamības līmenim. Tādējādi M&S darbosies kā “virtuāla pārbaudes vieta”ADS testēšanai. |
3.3.4.3. |
Simulācijas modeļiem, lai tos validētu, ir vajadzīgi šim nolūkam īpaši paredzēti scenāriji un parametri. Validēšanai izmantojamo scenāriju izvēle ir pietiekama tādā apjomā, lai rīkķēde darbotos tādā pašā veidā kā scenārijos, kas neiekļaujas validācijas tvērumā. |
3.3.4.4. |
Ražotājs nodrošina validācijas scenāriju sarakstu kopā ar attiecīgo parametru ierobežojumiem. |
3.3.4.5. |
ODD analīzei ir būtiska nozīme prasību, tvēruma un seku noteikšanā, kas jāņem vērā M&S, lai pamatotu ADS validāciju. |
3.3.4.6. |
Scenārijiem ģenerētie parametri definē ārējos un iekšējos datus rīkķēdei un simulācijas modeļiem. |
3.3.5. |
Kritiskuma novērtējums |
3.3.5.1. |
Kopējā rīkķēdē izmantotos simulācijas modeļus un simulācijas rīkus pēta attiecībā uz to atbildību gatavā izstrādājuma drošības kļūdas gadījumā. Ierosinātā pieeja kritiskuma analīzei ir aizgūta no ISO 26262, kur prasīta dažu izstrādes procesā izmantoto rīku kvalificēšana. |
3.3.5.2. |
Lai noskaidrotu, cik kritiski ir simulētie dati, kritiskuma novērtējumā ņem vērā šādus parametrus:
|
3.3.5.3. |
No kritiskuma novērtējuma skatpunkta ir trīs iespējamie novērtēšanas gadījumi:
|
3.4. |
Verifikācija |
3.4.1. |
M&S verifikācija ietver M&S rīkķēdi veidojošo konceptuālo/matemātisko modeļu korektas īstenošanas analīzi. Verifikācija paaugstina M&S ticamību, nodrošinot apliecinājumu, ka M&S nedarbosies nereālistiski pie tādu ievažu kopuma, ko nevar testēt. Procedūras pamatā ir daudzsoļu pieeja, kas ietver koda verifikāciju, aprēķina verifikāciju un jutīguma analīzi. |
3.4.2. |
Koda verifikācija |
3.4.2.1. |
Koda verifikācija ietver testus, kuros pierāda, ka virtuālos modeļus neietekmē skaitliskas/loģiskas nepilnības. |
3.4.2.2. |
Ražotājs dokumentē koda pareizas izpildes verifikācijas paņēmienus, piem., statisku/dinamisku koda verifikāciju, konverģences analīzi un salīdzinājumu ar tieši tādiem pašiem risinājumiem, ja tādi ir. |
3.4.2.3. |
Ražotājs nodrošina dokumentāciju, kas parāda, ka izpēte ievadparametru jomā bijusi pietiekami plaša, lai identificētu parametru kombinācijas, kurām M&S uzrāda nestabilu vai nereālistisku darbību. Parametru kombināciju tvēruma rādītājus var izmantot, lai pierādītu, ka veikta prasītā modeļu darbības prasītā izpēte. |
3.4.2.4. |
Ražotājs ievieš loģikas/konsekvences pārbaudes procedūras, kad to ļauj dati. |
3.4.3. |
Aprēķina verifikācija |
3.4.3.1. |
Aprēķina verifikācijā notiek M&S ietekmējošo skaitlisko kļūdu aplēse. |
3.4.3.2. |
Ražotājs dokumentē skaitlisko kļūdu aplēses (piem., diskretizācijas kļūdu, noapaļošanas kļūdu, iteratīvas procedūras konverģenci). |
3.4.3.3. |
Skaitliskās kļūdas pietiekami ierobežo, lai tās neietekmētu validāciju. |
3.4.4. |
Jutīguma analīze |
3.4.4.1. |
Jutīguma analīzes mērķis ir kvantificēt, kā modeļa izvades vērtības ietekmē modeļa ievades vērtību izmaiņas, un tādējādi identificēt parametrus ar vislielāko ietekmi uz simulācijas modeļa rezultātiem. Jutīguma pētījums palīdz arī noteikt apjomu, kādā simulācijas modelis apmierina validācijas robežas, kad to pakļauj nelielām parametru variācijām. Tāpēc ir ļoti svarīgi pamatot simulācijas rezultātu ticamību. |
3.4.4.2. |
Ražotājs nodrošina pamatojošu dokumentāciju, kas pierāda, ka viskritiskākie simulācijas iznākumu ietekmējošie parametri ir identificēti, izmantojot tādus jutīguma analīzes paņēmienus kā modeļa parametru traucējumi. |
3.4.4.3. |
Ražotājs pierāda, ka, identificējot un kalibrējot viskritiskākos parametrus, ir ieviestas stabilas kalibrēšanas procedūras, lai palielinātu izstrādātās rīkķēdes ticamību. |
3.4.4.4. |
Visbeidzot, jutīguma analīzes rezultāti palīdzēs arī definēt ievades un parametrus, kuru nenoteiktības raksturojumam vajadzīga īpaša uzmanība, lai pareizi definētu simulācijas rezultātu nenoteiktību. |
3.4.5. |
Validēšana |
3.4.5.1. |
Kvantitatīvais process, lai noteiktu pakāpi, kādā modelis vai simulācija precīzi reprezentē realitāti no M&S paredzēto lietojumu skatpunkta prasa vairāku elementu izraudzīšanos un definēšanu. |
3.4.5.2. |
Veiktspējas mēri (parametri) |
3.4.5.2.1. |
Veiktspējas mēri ir parametri, ko izmanto simulācijas modeļa salīdzināšanai ar realitāti. Veiktspējas mērus definē M&S analīzes laikā. |
3.4.5.2.2. |
Validēšanas parametri var būt:
|
3.4.5.3. |
Pielāgošanas pasākumu derīgums |
3.4.5.3.1. |
Analītiskos ietvarus izmanto, lai salīdzinātu parametrus realitātē un simulācijā. Vispārīgi tie ir galvenie veiktspējas indikatori (KPI), kas norāda divu datu kopumu statistisko salīdzināmību. |
3.4.5.3.2. |
Validācija parāda, ka šie KPI ir izpildīti. |
3.4.5.4. |
Validācijas metodoloģija |
3.4.5.4.1. |
Ražotājs definē loģiskos scenārijus, ko izmanto virtuālās testēšanas rīkķēdes validēšanai. Tie maksimālā apjomā spēj aptvert virtuālās testēšanas ODD ADS validēšanas vajadzībām. |
3.4.5.4.2. |
Precīza metodoloģija ir atkarīga no rīkķēdes struktūras un nolūka. Validēšana var sastāvēt no vienas vai vairākām šādām darbībām:
|
3.4.5.5. |
Precizitātes prasība |
3.4.5.5.1. |
Prasību pēc korelācijas robežas definē M&S analīzes laikā. Validācija parāda, ka šīs daļas 3.4.5.3.1. punktā identificētie KPI ir izpildīti. |
3.4.5.6. |
Validācijas tvērums (validējamā rīkķēdes daļa) |
3.4.5.6.1. |
Rīkķēde sastāv no vairākiem rīkiem, un katrs rīks izmantos vairākus modeļus. Validācijas tvērums satur visus rīkus un attiecīgos modeļus, ko validē. |
3.4.5.7. |
Iekšējās validācijas rezultāti |
3.4.5.7.1. |
Dokumentācija ne tikai nodrošina simulācijas modeļa validācijas pierādījumu, bet to izmanto arī, lai iegūtu pietiekamu informāciju par procesiem un izstrādājumiem, kas nodrošina izmantotās rīkķēdes kopējo ticamību. |
3.4.5.7.2. |
Dokumentāciju/rezultātus var pārnest no iepriekšējiem ticamības novērtējumiem. |
3.4.5.8. |
Neatkarīgas validēšanas rezultāti |
3.4.5.8.1. |
Tipa apstiprinātāja iestāde novērtē ražotāja iesniegto dokumentāciju un var veikt pabeigta integrētā rīka fiziskus testus. |
3.4.5.9. |
Nenoteiktības raksturojums |
3.4.5.9.1. |
Šajā iedaļā izskatīta virtuālās rīkķēdes rezultātu sagaidāmā mainīguma raksturošana. Novērtējums sastāv no divām fāzēm. Pirmajā fāzē M&S analīzē un aprakstā apkopoto informāciju, un datu/ievades izcelsmes iedaļas izmanto, lai raksturotu ievaddatu, modeļa parametru un modelēšanas struktūras nenoteiktību. Tad, piemērojot nenoteiktības visai virtuālajai rīkķēdei, kvantificē modeļa rezultātu nenoteiktību. Atkarībā no modeļa rezultātu nenoteiktības ražotājam jāievieš pienācīgas drošības rezerves virtuālās testēšanas lietojumam ADS validēšanai. |
3.4.5.9.2. |
Ievaddatu nenoteiktības raksturojums
Ražotājs pierāda, ka ir pienācīgi aplēsis modeļa kritiskos ievaddatus, izmantojot tādus stabilus paņēmienus kā vairāki atkārtojumi lieluma novērtēšanai. |
3.4.5.9.3. |
Modeļa parametru nenoteiktības raksturojums (pēc kalibrēšanas)
Ražotājs pierāda, ka modeļa kritiskos parametrus, ko nevar identiski aplēst, raksturo sadalījuma un/vai ticamības intervāli. |
3.4.5.9.4. |
M&S struktūras nenoteiktības raksturojums
Ražotājs nodrošina pierādījumu, ka modelēšanas pieņēmumiem piešķirts ģenerētās nenoteiktības kvantitatīvs raksturojums (piem., salīdzinot dažādu modelēšanas pieeju izvadi, kad tas iespējams). |
3.4.5.9.5. |
Gadījuma rakstura nenoteiktības raksturojums pretstatā epistēmiskajai nenoteiktībai
Ražotājs tiecas nošķirt nenoteiktības gadījuma rakstura komponentu (ko var aplēst, bet ne reducēt) un epistēmisko nenoteiktību, kuras pamatā ir procesa virtualizācijas zināšanu trūkums (ko var reducēt). |
4. Dokumentācijas struktūra
4.1. |
Šajā iedaļā noteikts, kā iepriekš minēto informāciju vāc un organizē attiecīgajai iestādei iesniegtajā ražotāja dokumentācijā. |
4.2. |
Ražotājs sagatavo dokumentu (“simulācijas rokasgrāmatu”), kas strukturēts atbilstoši šīm norādēm, lai nodrošinātu pierādījumu attiecībā uz izklāstītajām tēmām. |
4.3. |
Dokumentāciju iesniedz kopā ar attiecīgo M&S laidienu un saistītajiem iegūtajiem datiem. |
4.4. |
Ražotājs nodrošina skaidras atsauces, kas ļauj izsekot dokumentāciju līdz attiecīgajai M&S/datiem. |
4.5. |
Dokumentāciju uztur visā M&S izmantošanas aprites ciklā. Tipa apstiprinātāja iestāde var auditēt ražotāju, novērtējot tā dokumentāciju un/vai veicot fiziskus testus. |
5. DAĻA
ZIŅOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
1. Definīcijas
Šajā pielikumā izmanto šādas definīcijas:
1.1. |
“Norise” attiecas uz situāciju, kas saistīta ar drošību un kurā iesaistīts ar automatizētās vadīšanas sistēmu aprīkots transportlīdzeklis. |
1.2. |
“Nekritiska norise” ir norise, kurā notiek darbības pārtraukums, defekts, kļūme vai iestājas citi apstākļi, kuri var vai varētu ietekmēt ADS drošību un kuru rezultātā nenotiek negadījums vai nopietns atgadījums. Šī kategorija ietver, piemēram, nebūtiskus negadījumus, drošības pasliktināšanos, kas neliedz normālu ekspluatāciju, un vēl vispārīgāk – visas norises, kas būtiskas ADS drošības veiktspējai uz ceļa (kā mijiedarbība ar attālināto operatoru utt.). |
1.3. |
“Kritiska norise” ir katra norise, kurā ADS ir iesaistīta sadursmes notikuma laikā un kuras dēļ:
|
2. Ražotāja paziņojumi un ziņošana
2.1. |
Ražotājs par drošībai kritiskām norisēm bez kavēšanās ziņo tipa apstiprinātājām iestādēm, tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai. |
2.2. |
Ražotājs viena mēneša laikā ziņo tipa apstiprinātājām iestādēm, tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai par īslaicīgām norisēm, kā aprakstīts 1. papildinājumā, kuru sekas ražotājam ir jānovērš. |
2.3. |
Ražotājs katru gadu ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas piešķīrusi apstiprinājumu, par 1. papildinājumā uzskaitītajām norisēm. Ziņojums nodrošina pierādījumu par ADS veiktspēju ar drošību saistītās norisēs reālos apstākļos. Jo īpaši, tas pierāda, ka:
Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, dalās ar šo informāciju ar tipa apstiprinātājām iestādēm, tirgus uzraudzības iestādēm un Komisiju. |
2.4. |
Tipa apstiprinātājas iestādes, tirgus uzraudzības iestādes un Komisija var pieprasīt ražotājam pamatojošus datus, kas izmantoti tās informācijas nodrošināšanā, kas iekļauta ziņojumos ekspluatācijā un paziņojumos. Apmaiņa ar šiem datiem notiek, izmantojot saskaņotu datu apmaiņas datni. Tipa apstiprinātājas iestādes, tirgus uzraudzības iestādes un Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus šādu datu drošības nodrošināšanai. |
2.5. |
Ekspluatācijas datu ziņojumā tipa apstiprinātājai iestādei, kas piešķīrusi apstiprinājumu, būtu jāpaziņo par datu jebkādu priekšapstrādi.
1. papildinājums Norišu uzskaitījums attiecībā uz ziņošanu ekspluatācijā Norises iedalītas četrās kategorijās, pamatojoties uz to nozīmīgumu attiecībā uz DDT, mijiedarbību ar pilnībā automatizētā transportlīdzekļa lietotājiem un ADS tehnisko stāvokli. Attiecībā uz katru norisi tās būtiskums īstermiņa un/vai periodiskajai ziņošanai ir atzīmēts turpmāk dotajā tabulā. Tiek sagaidīts, ka norišu periodisko ziņojumu par ADS transportlīdzekļa tipu un saistībā ar ADS darbību (piem., kad ADS ir aktivēta) iesniedz apkopotu datu formā (uz darbināšanas stundu vai nobraukto km).
|
(1) ECE/TRANS/WP.29/2022/59/Rev.1.
(2) Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.
IV PIELIKUMS
ES tipa apstiprinājuma sertifikāts (transportlīdzekļa sistēmai)
Paziņojums par pilnībā automatizēta transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu / paplašinājumu / atteikumu / anulēšanu (1) attiecībā uz tā automatizētās vadīšanas sistēmu (ADS) saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2022/1426, kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) …/….
ES tipa apstiprinājuma sertifikāta numurs:
Paplašinājuma/atteikuma/anulēšanas (1) iemesls:
I IEDAĻA
0.1. |
Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): |
0.2. |
Tips: |
0.2.1. |
Komercnosaukums(-i) (ja pieejams(-i)): |
0.3. |
Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa: |
0.3.1. |
Šā marķējuma atrašanās vieta: |
0.4. |
Transportlīdzekļa kategorija: |
0.5. |
Ražotāja nosaukums un adrese: |
0.8. |
Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): |
0.9. |
Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: |
II IEDAĻA
1. |
Papildu informācija (kad attiecināms): skatīt pielikumu. |
2. |
Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: |
3. |
Testa ziņojuma datums: |
4. |
Testa ziņojuma numurs: |
5. |
Piezīmes (ja ir): skatīt pielikumu. |
6. |
Vieta: |
7. |
Datums: |
8. |
Paraksts: |
Pielikums
ES tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr.
1.
ADS apraksts un/vai rasējumi, tostarp:
1.1.
Ražotāja deklarētā ODD, sistēmas robežas un ADS norādītais maksimālais ātrums:
1.2.
ADS galveno funkciju apraksts
1.2.1.
Funkcijas transportlīdzeklī
1.2.2.
Funkcijas ārpus transportlīdzekļa (piem., aizmugursistēma, vajadzība pēc ārējas infrastruktūras, vajadzīgie ekspluatācijas pasākumi)
1.3.
Sensoru sistēma (iesk. sastāvdaļas):
1.4.
ADS sensoru sistēmas uzstādīšana:
1.5.
ADS programmatūras identifikācija:
2.
Cilvēka veicamas ADS uzraudzības apraksts un/vai rasējums
2.1.
Attālinātais operators un attālināta intervence ADS
2.2.
ADS aktivēšanas, deaktivēšanas līdzekļi
2.3.
Pārraudzība transportlīdzekļa iekšpusē:
2.4.
Sistēmas jebkādi ierobežojumi vides vai ceļa apstākļu dēļ
3.
Transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem sniegtās informācijas rakstisks apraksts un/vai rasējums
3.1.
Sistēmas statuss:
3.2.
Pieprasījums klātesošajam operatoram/attālinātās intervences operatoram:
3.3.
Minimāla riska manevrs:
3.4.
Avārijas manevrs:
4.
ADS datu elementi
4.1.
ADS datu elementi, kas verificēti pēc testu veikšanas saskaņā ar III pielikuma 3. daļu:
4.2.
Dokumentācija par datu izgūstamību, datu integritātes pašpārbaudi un aizsardzību pret saglabāto datu manipulāciju verificēta: jā/nē
5.
Kiberdrošība un programmatūras atjauninājumi
5.1.
Kiberdrošības tipa apstiprinājuma numurs:
5.2.
Programmatūras atjauninājuma tipa apstiprinājuma numurs:
6.
Automatizētās vadīšanas sistēmas funkcionālo un darbības drošības aspektu novērtējums
6.1.
Ražotāja dokumenta atsauce attiecībā novērtējumu (ieskaitot versijas numuru):
6.2.
Informācijas dokuments
7.
Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests
7.1.
Minētā dienesta izdotā testa ziņojuma datums:
7.2.
Šī dienesta izdotā ziņojuma (atsauces) numurs
8.
Pielikumi
1. pielikums: |
Informācijas dokuments par automatizētās vadīšanas sistēmām (atsauce uz I pielikumu Īstenošanas regulā (ES) 2022/1426). |
2. pielikums: |
Dalībvalstis un konkrētas zonas, kur ražotājs ir deklarējis, ka ADS ir novērtēta kā atbilstoša vietējiem satiksmes noteikumiem. To apstiprinājuma lietas dokumentu saraksts, kuri iesniegti administratīvajā dienestā, kas piešķīris apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma. |
3. pielikums: |
Tipa apstiprinātājas iestādes, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, ADS novērtējuma ziņojums/testu rezultāti. |
4. pielikums: |
SMS atbilstības sertifikāts. |
(1) Lieko svītrot.
26.8.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 221/65 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1427
(2022. gada 19. augusts)
par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [“Nagykörűi ropogós cseresznye” (AĢIN)]
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Ungārijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Nagykörűi ropogós cseresznye”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
(2) |
Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Nagykörűi ropogós cseresznye” būtu jāreģistrē, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Nosaukums “Nagykörűi ropogós cseresznye” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.
Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 19. augustā
Komisijas
un tās priekšsēdētājas vārdā –
Komisijas loceklis
Janusz WOJCIECHOWSKI
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) OV C 179, 2.5.2022., 16. lpp.
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).
26.8.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 221/66 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1428
(2022. gada 24. augusts),
ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes perfluoralkilvielu kontrolei noteiktos pārtikas produktos
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 34. panta 6. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2) noteic perfluoralkilvielu (PFAS) maksimāli pieļaujamo koncentrāciju noteiktos pārtikas produktos, un Komisijas Ieteikums (ES) 2022/1431 (3) norāda indikatīvus līmeņus, kurus pārsniedzot, Komisija dalībvalstīm ieteic izpētīt, kādu cēloņu dēļ pārtikas produkti ar augstu PFAS koncentrāciju ir kontaminēti ar PFAS. Lai nodrošinātu, ka oficiālās kontroles attiecībā uz PFAS maksimāli pieļaujamo koncentrāciju konkrētos pārtikas produktos ir uzticamas un konsekventas, būtu jānosaka sīki izstrādātas prasības attiecībā uz paraugu ņemšanas un laboratorisko analīžu metodēm. |
(2) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Šajā regulā piemēro šajā pantā sniegtos definīcijas un saīsinājumus.
1) |
“partija” ir identificējams tādu pārtikas produktu daudzums, kas piegādāti vienā reizē un par ko kompetentā iestāde konstatējusi, ka tiem ir tādi kopīgi raksturlielumi kā izcelsme, šķirne, suga, nozvejas apgabals, iepakojuma veids, fasētājs, nosūtītājs vai marķējums; |
2) |
“apakšpartija” ir fiziski atdalīta un identificējama lielas partijas daļa, kas izraudzīta, lai piemērotu paraugu ņemšanas metodi; |
3) |
“elementārparaugs” ir materiāla daudzums, kas ņemts kādā vienā partijas vai apakšpartijas vietā; |
4) |
“kopparaugs” ir visu no partijas vai apakšpartijas ņemto elementārparaugu kopums; |
5) |
“laboratorisks paraugs” ir analīzēm laboratorijā paredzēta kopparauga reprezentatīva daļa vai daudzums; |
6) |
“salīdzināms lielums vai masa” ir lieluma vai masas atšķirība, kas nepārsniedz 50 %; |
7) |
“precīzumspēja” ir atbilstība starp neatkarīgu testu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot iepriekš noteiktus nosacījumus. Precīzumspēju izsaka kā testa rezultātu standartnovirzi vai variācijas koeficientu; |
8) |
“reproducējamība laboratorijas apstākļos jeb starpprecīzumspēja (RSDR) “ ir precīzumspēja laboratorijā valdoša nosacījumu kompleksa apstākļos vienā konkrētā laboratorijā; |
9) |
“kvantitatīvās noteikšanas robeža” (LOQ) ir mazākais analizējamās vielas saturs, ko iespējams izmērīt ar pietiekamu statistisku noteiktību, proti, analizējamās vielas zemākā koncentrācija vai masa, kas validēta ar pieņemamu precizitāti, pilnā apjomā izmantojot konkrētu analīzes metodi un identifikācijas kritērijus; |
10) |
“mērījuma kombinētā standartnenoteiktība” (“u”) ir nenegatīvs parametrs, kas ir saistīts ar mērījuma rezultātu un raksturo to vērtību izkliedi, kuras uz mērlielumu varētu saprātīgi attiecināt, balstoties uz izmantoto informāciju. To iegūst, izmantojot atsevišķās mērījumu standartnenoteiktības, kas ir saistītas ar kādā mērījumu modelī ievadītajiem daudzumiem; |
11) |
“mērījumu paplašinātā nenoteiktība (“U”)” ir vērtība, kas iegūta, izmantojot pārklāšanās koeficientu 2, ar kuru iegūst ticamības līmeni apm. 95 % (U = 2u); |
12) |
“patiesums” ir atbilstība starp lielā testa sērijā iegūtu rezultātu vidējo vērtību un pieņemtu standartvērtību. Šo vērtību var aprēķināt, regulāri analizējot sertificētus standartmateriālus, veicot parauga pastiprināšanas eksperimentus vai piedaloties starplaboratoriju pētījumos, un to izsaka kā konstatēto sistemātisko kļūdu. |
2. pants
Paraugu sagatavošanu un analizēšanu PFAS līmeņa oficiālajām kontrolēm pārtikas produktos, kam ar Regulu (EK) Nr. 1881/2006 ir noteikti maksimālie līmeņi, veic saskaņā ar šīs regulas pielikumā aprakstītajām metodēm.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 24. augustā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.
(2) Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).
(3) Komisijas Ieteikums (ES) 2022/1431 (2022. gada 24. augusts) par perfluoralkilvielu monitoringu pārtikā (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 105.. lpp.).
PIELIKUMS
A DAĻA
PARAUGU ŅEMŠANAS METODES
A.1 VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
A.1.1. Materiāls, no kā ņem paraugus
No katras pārbaudāmās partijas vai apakšpartijas paraugus ņem atsevišķi.
A.1.2. Elementārparaugi
Cik vien iespējams, elementārparaugus ņem dažādās partijas vai apakšpartijas vietās. Atkāpes no šīs procedūras jāreģistrē šā pielikuma A.1.6. punktā paredzētajā paraugu ņemšanas protokolā.
A.1.3. Kopparauga sagatavošana
Kopparaugu veido, kombinējot elementārparaugus. Tā masa ir vismaz 1 kg vai 1 l, izņemot gadījumus, kur tas nav praktiski, piem., ja paraugu ņem no viena atsevišķa iepakojuma vai ja produktam ir ļoti augsta komerciāla vērtība.
A.1.4. Replicēti paraugi
Replicētus paraugus prasību izpildes, aizstāvības un standartu izveides nolūkiem ņem no homogenizēta kopparauga, ja tas nav pretrunā dalībvalstu noteikumiem, kas reglamentē pārtikas nozares uzņēmēju tiesības.
A.1.5. Piesardzības pasākumi
Ņemot paraugus un tos gatavojot, jāveic piesardzības pasākumi, lai nepieļautu sagrozījumus, kas varētu ietekmēt PFAS saturu, nevēlami ietekmēt analītisko noteikšanu vai kopparaugus padarīt nereprezentatīvus.
Par paraugu ņemšanu atbildīgā persona veic šādus piesardzības pasākumus:
a) |
nevalkā apģērbu vai cimdus, kuriem ir fluorpolimēra oderējums vai kuri tiek apstrādāti ar PFAS, lai uzlabotu ūdens un traipu atgrūšanu; |
b) |
paraugu ņemšanas dienā neizmanto mitrinātājus, kosmētikas līdzekļus, roku krēmu, saules aizsarglīdzekļus un tiem radniecīgus līdzekļus, kas satur PFAS. |
Paraugu ņemšanas, paraugu glabāšanas un paraugu pārneses laikā izmantotie materiāli ir brīvi no PFAS. Paraugs nedrīkst saskarties ar tādiem materiāliem kā no politetrafluoretilēna (PTFE vai teflona), polivinilidēnfluorīda (PVDF) vai citiem fluorpolimēriem gatavoti griešanas paliktņi, paraugu ņemšanas trauki un paraugu ņemšanas trauku vāciņu oderējumi. Jāizvairās no saskares ar citiem materiāliem, kas satur PFAS.
A.1.6. Paraugu aizzīmogošana un marķēšana
Katru paraugu aizzīmogo parauga ņemšanas vietā un identificē saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.
Par katru paraugu ņemšanu raksta protokolu, nodrošinot to, ka katru partiju var nepārprotami identificēt, un norādot paraugu ņemšanas vietu un dienu, kā arī jebkādu rezultāta interpretācijai noderīgu papildu informāciju.
A.1.7. Paraugu iepakošana un pārsūtīšana
Katru paraugu ievieto tīrā, inertā traukā, kas izgatavots no polipropilēna, polietilēna vai cita PFAS nesaturoša materiāla un ir piemērots tam, lai saglabātu parauga integritāti un pietiekami aizsargātu pret kontamināciju, analītu zudumu, tiem adsorbējoties tvertnes iekšējā sienā, un bojājumiem pārsūtīšanā. Stikla traukus izmantot nav atļauts. Ievēro visus piesardzības pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu parauga sastāva pārmaiņas, kas varētu rasties transportēšanā vai glabāšanā.
A.2. PARAUGU ŅEMŠANAS PLĀNI
A.2.1. Partiju sadalīšana apakšpartijās
Lielas partijas sadala apakšpartijās ar nosacījumu, ka apakšpartijas iespējams nošķirt fiziski. Ražojumiem, ko tirgo lielos beztaras sūtījumos (piem., augu eļļas), piemēro 1. tabulu. Citiem ražojumiem piemēro 2. tabulu. Tā kā apakšpartiju masa ne vienmēr precīzi sakrīt, tas nedrīkst pārsniegt vidējo aritmētisko apakšpartijas masu par vairāk nekā 20 %.
1. tabula
Partiju sadalīšana apakšpartijās (beztaras sūtījumos tirgoti ražojumi)
Partijas masa (tonnās) |
Apakšpartiju masa vai skaits |
≥ 1 500 |
500 tonnas |
> 300 un < 1 500 |
3 apakšpartijas |
≥ 100 un ≤ 300 |
100 tonnas |
< 100 |
– |
2. tabula
Partiju sadalīšana apakšpartijās (ražojumi, kas netiek tirgoti beztaras sūtījumos)
Partijas masa (tonnās) |
Apakšpartiju masa vai skaits |
≥ 15 |
15 –30 tonnas |
< 15 |
– |
A.2.2. Elementārparaugu skaits
Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem no konkrētās partijas vai apakšpartijas, ir norādīts 3. un 4. tabulā.
Šķidru beztaras ražojumu partija vai apakšpartija tieši pirms paraugu ņemšanas ir manuāli vai mehāniski kārtīgi jāsamaisa, cik vien iespējams, bet tikai tik daudz, lai nepazeminātos ražojuma kvalitāte. Šajā gadījumā tiek pieņemts, ka attiecīgajā partijā vai apakšpartijā kontaminanti ir izkliedēti vienmērīgi. Tādā gadījumā kopparaugu veido no trim no partijas vai apakšpartijas ņemtiem elementārparaugiem.
Ja partija vai apakšpartija sastāv no atsevišķiem iepakojumiem vai vienībām, iepakojumu vai vienību skaits (elementārparaugi), kas jāņem kopparauga izveidošanai, atbilst 4. tabulā noteiktajam.
Visu elementārparaugu masa/tilpums ir vienāds. Viena elementārparauga masa/tilpums ir vismaz 100 grami vai 100 mililitri, bet iegūtā kopparauga masa/tilpums ir vismaz 1 kilograms vai 1 litrs. Ja tas nav iespējams, piemēro A.2.6. punkta normas.
3. tabula
Minimālais elementārparaugu skaits, kas jāņem no pārtikas partijas vai apakšpartijas, ja partija nav atsevišķi iepakojumi vai pārtikas produktu vienības
Partijas/apakšpartijas masa vai tilpums (kilogramos vai litros) |
Ņemamo elementārparaugu minimālais skaits |
< 50 |
3 |
≥ 50 un ≤ 500 |
5 |
> 500 |
10 |
4. tabula
Iepakojumu vai vienību (elementārparaugu) skaits, ko ņem, lai izveidotu kopparaugu, ja partija vai apakšpartija sastāv no atsevišķiem pārtikas produktu iepakojumiem vai vienībām
Iepakojumu vai vienību skaits partijā/apakšpartijā |
Ņemamo iepakojumu vai vienību skaits |
≤ 25 |
vismaz 1 iepakojums vai 1 vienība |
26 –100 |
apmēram 5 %, vismaz 2 iepakojumi vai 2 vienības |
> 100 |
apmēram 5 %, ne vairāk kā 10 iepakojumi vai 10 vienības |
A.2.3. Īpaši noteikumi par paraugu ņemšanu no partijām, kurās ir veselas zivis ar salīdzināmu masu vai lielumu
No partijas ņemamo elementārparaugu skaits ir norādīts 3. tabulā. No visiem elementārparaugiem izveidotais kopparaugs sver vismaz 1 kg (sk. A.1.3. punktu).
Ja partijā, no kuras ņemams paraugs, ir mazas zivis (katras atsevišķās zivs svars < 1 kg), kopparaugam par elementārparaugu ņem visu zivi. Ja šādi iegūtais kopparaugs sver vairāk par 3 kg, elementārparaugi var sastāvēt no kopparauga zivju vidējām daļām, kas katra sver vismaz 100 g. Parauga homogenizēšanai izmanto visu daļu, uz kuru attiecas maksimālais līmenis.
Zivs vidējā daļa atrodas tur, kur ir tās smaguma centrs. Lielākoties tas atrodas muguras spurā (ja zivij tāda ir) vai tieši vidū starp žaunu atveri un anālo atveri.
Ja partijā, no kuras ņemams paraugs, ir lielākas zivis (katras atsevišķās zivs svars ≥ 1 kg), elementārparaugu veido zivs vidējā daļa. Katrs elementārparaugs sver vismaz 100 gramus. Vidēja lieluma zivīm (≥ 1 kg un < 6 kg) elementārparaugu ņem, zivs vidējā daļā nogriežot sloksni zivs gaļas no centrālās asakas līdz vēderdaļai.
Ļoti lielām zivīm (≥ 6 kg) elementārparaugu ņem no zivs labās puses (frontālais skats) dorsālā laterālā muskuļa vidusdaļas gaļas. Ja, šādu paraugu ņemot no zivs vidējās daļas, rastos būtiski ekonomiski zaudējumi, neatkarīgi no partijas lieluma var uzskatīt, ka pietiek ar trim elementārparaugiem, no kuriem katrs sver vismaz 350 g, vai arī neatkarīgi no partijas lieluma var uzskatīt, ka pietiek ar trim elementārparaugiem, no kuriem katrs sver vismaz 350 g un kuri vienādās daļās (175 g) katrai zivij ņemti no muskuļa gaļas pie astes daļas un muskuļa gaļas pie galvas daļas.
A.2.4. Īpaši noteikumi par paraugu ņemšanu no zivju partijām, kurās ir veselas zivis ar dažādu lielumu un/vai masu
Piemēro A.2.3. punkta noteikumus.
Ja kāda lieluma vai masas klase/kategorija dominē (apmēram 80 % vai vairāk no partijas apjoma), paraugu ņem no šā pārsvarā esošā lieluma vai masas zivīm. Šo paraugu uzskata par reprezentatīvu attiecībā uz visu partiju.
Ja neviena lieluma vai masas klase/kategorija nedominē, tad pārliecinās, ka paraugam atlasītās zivis attiecībā uz partiju ir reprezentatīvas. Konkrētus ieteikumus šādiem gadījumiem satur Guidance on sampling of whole fishes of different size and/or weight (1) (Vadlīnijas paraugu atlasei no veselām dažāda lieluma un/vai masas zivīm).
A.2.5. Īpaši noteikumi par paraugu ņemšanu no sauszemes dzīvniekiem
No cūku, liellopu, aitu, kazu un zirgu gaļas un subproduktiem ņem 1 kg smagu paraugu no vismaz viena dzīvnieka. Ja 1 kilograma paraugu nav iespējams ņemt no vismaz viena dzīvnieka, paraugus vienādā daudzumā ņem no vairāk nekā viena dzīvnieka, lai iegūtu parauga daudzumu 1 kilograms.
Attiecībā uz mājputnu gaļu, lai iegūtu 1 kg kopparaugu, vienādu daudzumu ņem vismaz no trim dzīvniekiem. Attiecībā uz mājputnu subproduktiem, lai iegūtu 300 g kopparaugu, vienādu daudzumu ņem vismaz no trim dzīvniekiem.
Attiecībā uz saimniecībā audzētiem medījamiem dzīvniekiem un savvaļas sauszemes dzīvniekiem ņem 300 g paraugu no vismaz viena dzīvnieka. Ja 300 g paraugu no vismaz viena dzīvnieka ņemt nav iespējams, lai iegūtu parauga daudzumu 300 g, paraugus vienādā daudzumā ņem no vairāk nekā viena dzīvnieka.
A.2.6. Alternatīvas paraugu ņemšanas metodes
Ja sakarā ar nepieņemamām saimnieciskām sekām (ko rada, piem., iepakojuma veids, partijas bojājums u. tml.) vai praktisku apsvērumu dēļ A.2. punktā paredzēto paraugu ņemšanas metodi izmantot nav iespējams, izmantot drīkst alternatīvu paraugu ņemšanas metodi, ja vien attiecībā uz paraugu ņemšanai paredzēto partiju vai apakšpartiju tā ir pietiekami reprezentatīva, kā arī pilnīgi dokumentēta. To dokumentē A.1.6. punktā paredzētajā protokolā.
A.2.7. Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā
Pārtikas produktu paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā pēc iespējas jāveic saskaņā ar paraugu ņemšanas nosacījumiem, kas noteikti A.2. punktā. Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā paraugus var ņemt alternatīvā procedūrā, ja tā partijai vai apakšpartijai nodrošina pietiekami reprezentatīvus paraugus.
B DAĻA
PARAUGU SAGATAVOŠANA UN ANALIZĒŠANA
B.1. Laboratorijas kvalitātes standarti
Ievēro principus, kas aprakstīti EURL Guidance Document on Analytical Parameters for the Determination of Per- and Polyfluoroalkyl Substances in Food and Feed (2) (ESRL vadlīnijās par analītiskiem parametriem perfluoralkilvielu un polifluoralkilvielu noteikšanai pārtikā un barībā).
B.2. Paraugu sagatavošana
B.2.1. Vispārīgas prasības
Pamatprasība ir iegūt reprezentatīvu un homogēnu laboratorisku paraugu, neradot sekundāru kontamināciju.
Visu kopparaugu (attiecīgā gadījumā) sasmalcina un rūpīgi sajauc, izmantojot pārbaudītu procesu, kas nodrošina pilnīgu homogenizāciju.
Attiecībā uz produktiem, kas nav zivis, homogenizē un laboratoriskā parauga sagatavošanai izmanto visu laboratorijas saņemto parauga materiālu, kam piemēro maksimālo līmeni.
Attiecībā uz zivīm visu laboratorijas saņemto parauga materiālu, kam piemēro maksimālo līmeni, homogenizē. Laboratoriskā parauga sagatavošanai izmanto homogenizētā kopparauga reprezentatīvu daļu/daudzumu.
Atbilstību Regulas (EK) Nr. 1881/2006 noteiktajiem maksimālajiem līmeņiem nosaka, pamatojoties uz laboratoriskajos paraugos noteiktajiem līmeņiem.
B.2.2. Specifiskas paraugu sagatavošanas procedūras un piesardzības pasākumi
Izmantojot A.1.5. punktā aprakstītos piesardzības pasākumus, analizētājam jānodrošina, lai paraugu sagatavošanas laikā paraugi netiktu kontaminēti. Turklāt, kur vien iespējams, iekārta un aprīkojums, kas saskaras ar paraugu, nedrīkst saturēt PFAS un jāaizstāj ar detaļām no, piemēram, nerūsējoša tērauda, augsta blīvuma polietilēna (HDPE) vai polipropilēna. Tās tīra ar ūdeni bez PFAS vai ar PFAS nesaturošiem šķīdinātājiem un mazgāšanas līdzekļiem.
Analīzēm un paraugu ņemšanai izmantotos reaģentus un citas iekārtas kontrolē, lai nepieļautu PFAS ievadi vai zudumus.
Tukšos paraugus analizē, visu analītisko procedūru izpildot tāpat kā testējamiem paraugiem. Tukšajiem paraugam matrices vietā var izmantot ūdeni. Tukšo paraugu līmeņus kontrolē katrai paraugu sērijai.
B.3. Analīzes metodes: specifiskas prasības attiecībā uz veiktspēju
Laboratorijas attiecīgajai matricei drīkst izraudzīties jebkuru validētu analīzes metodi, ja vien šī metode atbilst 5. tabulā sniegtajiem specifiskajiem veiktspējas kritērijiem.
Izmanto pilnīgi validētas metodes (t. i., metodes, kas attiecībā uz šo matrici validētas salīdzinošā starplaboratoriju izmēģinājumā) vai, ja tas nav iespējams, citas validētas metodes (piem., attiecībā uz šo matrici iekšēji validētas metodes), ja vien tās atbilst 5. tabulā sniegtajiem veiktspējas kritērijiem.
Ja iespējams, iekšēji validētu metožu validācijā ietver sertificēta standartmateriāla izmantošanu un/vai dalību starplaboratoriju pētījumos.
5. tabula
Parametrs |
Kritērijs |
Piemērojamība |
Regulā (EK) Nr. 1881/2006 norādītie pārtikas produkti |
Selektivitāte |
Analītiskās metodes pierāda spēju interesējošos analītus uzticami un konsekventi atdalīt no citiem līdzekstrahētiem un iespējami traucējošiem savienojumiem, kādi var būt. |
Iekšlaboratoriskā reproducējamība (starpprecīzumspēja) (RSDR) |
≤ 20 % |
Patiesums |
No –20 % līdz +20 % |
LOQ |
PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS katra atsevišķais LOQ ≤ attiecīgās atsevišķās PFAS maksimālais līmenis. Atbilstība šai prasībai nozīmē, ka attiecībā uz PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summas koncentrāciju, ko aprēķina, summējot tikai PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS koncentrāciju, kas kvantitatīvi izteikta kā vienāda ar savu LOQ vai par to augstāka, LOQ atvasināta netiek. |
C DAĻA
REZULTĀTU PAZIŅOŠANA UN INTERPRETĒŠANA
C.1. PAZIŅOŠANA
C.1.1. Rezultātu izteikšana
Rezultāti jāpaziņo anjonos un jāizteic tādās pašās vienībās un ar tādu pašu zīmīgo ciparu skaitu kā maksimālie līmeņi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1881/2006. PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summai, aprēķinot summu, ņem vērā tikai tās koncentrācijas, kas ir vienādas ar LOQ un to pārsniedz.
C.1.2. Mērījumu nenoteiktība
Analītisko rezultātu paziņo kā x +/– U, kur x ir analītiskais rezultāts un U ir paplašinātā mērījumu nenoteiktība, izmantojot pārklāšanās koeficientu 2, kas nodrošina ticamības līmeni apmēram 95 % līmeni (U = 2u).
Summas parametru paziņošanas vajadzībām un varbūtējai salīdzināšanai ar tiesību aktos noteiktajiem ierobežojumiem par summu parametriem aprēķina arī paplašināto mērījumu nenoteiktību. PFAS gadījumā tas attiecas uz PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS summu un uz kopējiem PFOS, ja to aprēķina kā lineāro un sazaroto PFOS summu.
Šādos gadījumos apvienotās standarta mērījumu nenoteiktības “u” summas parametru aprēķina kā atsevišķo kombinēto nenoteiktību kvadrātsakņu summas kvadrātsakni.
Analīžu veicējam jāņem vērā Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation (Ziņojums par saistību starp analīžu rezultātiem, mērījumu nenoteiktību, atgūšanas koeficientiem un ES tiesību aktu noteikumiem attiecībā uz pārtiku un barību) (3).
C.2. REZULTĀTU INTERPRETĒŠANA
C.2.1. Partijas vai apakšpartijas pieņemšana
Partiju vai apakšpartiju pieņem, ja, ņemot vērā mērījumu paplašināto nenoteiktību, laboratoriskā parauga analītiskais rezultāts nepārsniedz attiecīgo maksimālo līmeni, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 1881/2006.
C.2.2. Partijas vai apakšpartijas noraidīšana
Partiju vai apakšpartiju noraida, ja, ņemot vērā mērījumu paplašināto nenoteiktību, laboratoriskā parauga analītiskais rezultāts pārsniedz attiecīgo maksimālo līmeni, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 1881/2006.
C.2.3. Piemērojamība
Šos interpretācijas noteikumus piemēro analīžu rezultātam, kas iegūts izpildei izmantotajā paraugā. Analīzēm, kas vajadzīgas aizstāvības vai arbitrāžas vajadzībām, piemēro nacionālās tiesību normas.
(1) https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/cs_contaminants_sampling_guid-samp-fishes.pdf
(2) https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/cs_contaminants_sampling_guid-doc-analyt-para_0.pdf
(3) https://ec.europa.eu/food/system/files/2016-10/cs_contaminants_sampling_analysis-report_2004_en.pdf
26.8.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 221/74 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1429
(2022. gada 25. augusts),
ar ko attiecībā uz ierakstiem par Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 230. panta 1. punktu un 232. panta 1. un 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu. |
(2) |
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā. |
(3) |
Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
(4) |
Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus. |
(5) |
Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu netālu no Ashburton, Teignbridge, Devonā, Anglijā, Apvienotajā Karalistē, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 5. augustā. |
(6) |
Turklāt Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par diviem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu netālu no Cullompton, Mid Devon, Devonā, Anglijā, Apvienotajā Karalistē, un tie ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 6. un 9. augustā. |
(7) |
Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai arī par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu netālu no Tiverton, Mid Devon, Devonā, Anglijā, Apvienotajā Karalistē, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 10. augustā. |
(8) |
Amerikas Savienotās Valstis paziņoja Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā Pensilvānijas štata Northemptonas apgabalā, un tas ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 11. augustā. |
(9) |
Pēc šo augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu konstatēšanas Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes ap skartajiem objektiem izveidoja 10 km kontroles zonu un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos. |
(10) |
Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis iesniedza Komisijai informāciju par epidemioloģisko situāciju to teritorijā un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija izvērtēja šo informāciju. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes. |
(11) |
Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu, kas 2022. gada 6. aprīlī tika apstiprināts mājputnu audzēšanas objektā netālu no Ely, East Cambridgeshire, Kembridžšīrā, Anglijā, Apvienotajā Karalistē. |
(12) |
Arī Amerikas Savienotās Valstis iesniedza atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar divdesmit deviņiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas Amerikas Savienotās Valstu Indiānas (7), Aiovas (1), Mērilendas (1), Minesotas (7), Misūri (2), Montānas (1), Oklahomas (1) un Dienviddakotas (9) štatā apstiprināti mājputnu audzēšanas objektos laikposmā no 2022. gada 8. februāra līdz 3. maijam. |
(13) |
Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis arī iesniedza informāciju par pasākumiem, ko tās veikušas, lai nepieļautu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Konkrētāk, pēc šo augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu konstatēšanas Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis ir īstenojušas pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, un pēc minētās izkaušanas politikas īstenošanas to teritorijā esošajos inficētajos mājputnu audzēšanas objektos tās arī pabeigušas nepieciešamo tīrīšanu un dezinficēšanu. |
(14) |
Komisija ir izvērtējusi Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu iesniegto informāciju un ir secinājusi, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu audzēšanas objektos ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu zonām, no kurām šo uzliesmojumu dēļ mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā bija apturēta. |
(15) |
Tāpēc, lai ņemtu vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums. |
(16) |
Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami. |
(17) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404
Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 25. augustā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.
(2) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza šādi:
1) |
īstenošanas regulas V pielikumu groza šādi:
|
2) |
īstenošanas regulas XIV pielikuma 1. daļu groza šādi:
|
LĒMUMI
26.8.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 221/103 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/1430
(2022. gada 24. augusts)
par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aicinājums līdz 2030. gadam Eiropā panākt vidi bez tabakas un izaudzināt pirmo paaudzi bez tabakas” (Call to achieve a tobacco-free environment and the first European tobacco-free generation by 2030) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788
(izziņots ar dokumentu Nr. C(2022) 5968)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/788 (2019. gada 17. aprīlis) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. un 3. punktu,
tā kā:
(1) |
2022. gada 29. jūnijā Komisijai tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aicinājums līdz 2030. gadam Eiropā panākt vidi bez tabakas un izaudzināt pirmo paaudzi bez tabakas”. |
(2) |
Iniciatīvas mērķus organizatori formulējuši šādi: “Tabakas pandēmija ir pirmais novēršamais nāves cēlonis. Izsmēķi pludmalēs nodara kaitējumu okeāna videi un tā florai un faunai, tie izraisa mežu ugunsgrēkus un piesārņo augsni un ūdeni. Lai pasargātu jaunās paaudzes no tabakas atkarības, papildus enerģiskai rīcībai pret cigarešu izsmēķu radīto apdraudējumu videi un cīņai pret smēķēšanu, ir nepieciešams: 1) veicināt mērķi par pirmās no tabakas brīvās paaudzes izaudzināšanu Eiropā līdz 2028. gadam, pārtraucot tabakas un nikotīna izstrādājumu pārdošanu iedzīvotājiem, kas dzimuši pēc 2010. gada; 2) izveidot no tabakas un izsmēķiem brīvu pludmaļu un upju krastu tīklu Eiropas mērogā, padarot šīs vietas veselīgākas un ekoloģiski ilgtspējīgākas; 3) izveidot no tabakas un izsmēķiem brīvu nacionālo parku tīklu Eiropas mērogā, padarot tos veselīgākus un samazinot piesārņojumu un ugunsgrēku risku; 4) vairot ārtelpas, kas brīvas no smēķēšanas un elektroniskās smēķēšanas, it īpaši tās, ko apmeklē nepilngadīgie (parki, peldbaseini, sporta pasākumi un centri, publiski pasākumi un restorānu terases); 5) likvidēt tabakas reklāmu un klātbūtni audiovizuālajos materiālos, sociālajos medijos, īpaši pievēršoties slēptai reklāmai, kas tiek īstenota ar ietekmētāju un produktu izvietošanas starpniecību; 6) finansēt pētniecības un izstrādes projektus attiecībā uz tabakas lietošanas izraisītām slimībām, lai uzlabotu to prognozes un padarītu tās ārstējamas.” |
(3) |
Attiecībā uz aicinājumu rīkoties, lai īstenotu iniciatīvas pirmo un piekto mērķi, t. i., veicināt no tabakas brīvas paaudzes izaudzināšanu līdz 2028. gadam un likvidēt tabakas reklāmu un klātbūtni audiovizuālajos materiālos, Komisijai ir pilnvaras iesniegt priekšlikumus tiesību aktiem, ar kuriem aizliedz noteiktu tabakas izstrādājumu pārdošanu un reklāmu, pamatojoties uz Līguma 114. pantu. |
(4) |
Attiecībā uz aicinājumu rīkoties, lai īstenotu iniciatīvas otro, trešo un ceturto mērķi, t. i., izveidot no tabakas un izsmēķiem brīvu pludmaļu tīklu Eiropas mērogā, izveidot no tabakas un izsmēķiem brīvus nacionālos parkus un vairot no smēķēšanas un elektroniskās smēķēšanas brīvas ārtelpas, Komisijai ir pilnvaras iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, pamatojoties uz Līguma 192. pantu. |
(5) |
Attiecībā uz aicinājumu rīkoties, lai īstenotu iniciatīvas sesto mērķi, t. i., finansēt pētniecības un izstrādes projektus saistībā ar tabakas lietošanas izraisītām slimībām, Vēža pētniecības uzdevums ir būtisks komponents Savienības investīcijās vēža pētniecībā un inovācijā saistībā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” 2021.–2027. gadam (2). |
(6) |
Tādējādi neviena iniciatīvas daļa acīmredzami nepārsniedz Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu. |
(7) |
Šis secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie materiālie nosacījumi – ieskaitot atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes principam un saderību ar pamattiesībām –, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties. |
(8) |
Organizatoru grupa ir pienācīgi pierādījusi, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu. |
(9) |
Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, nedz acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un tiesībām, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
(10) |
Tāpēc būtu jāreģistrē iniciatīva “Aicinājums līdz 2030. gadam Eiropā panākt vidi bez tabakas un izaudzināt pirmo paaudzi bez tabakas”. |
(11) |
Secinājums, ka reģistrācijas nosacījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/788 6. panta 3. punktu ir izpildīti, nenozīmē to, ka Komisija jebkādā veidā apstiprina iniciatīvā minēto faktu pareizību; par iniciatīvas saturu atbild vienīgi iniciatīvas organizatoru grupa. Iniciatīvas saturs pauž tikai organizatoru grupas viedokli, un nekādā gadījumā nevar uzskatīt, ka tas atspoguļo Komisijas viedokli, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Reģistrē Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aicinājums līdz 2030. gadam Eiropā panākt vidi bez tabakas un izaudzināt pirmo paaudzi bez tabakas”.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts pilsoņu iniciatīvas “Aicinājums līdz 2030. gadam Eiropā panākt vidi bez tabakas un izaudzināt pirmo paaudzi bez tabakas” organizatoru grupai, ko pārstāv kontaktpersonas Raquel FERNANDEZ MEGINA un Francisco RODRIGUEZ LOZANO.
Briselē, 2022. gada 24. augustā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājas vietniece
Věra JOUROVÁ
(1) OV L 130, 17.5.2019., 55. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).
IETEIKUMI
26.8.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 221/105 |
KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2022/1431
(2022. gada 24. augusts)
par perfluoralkilvielu monitoringu pārtikā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
tā kā:
(1) |
Perfluoralkilvielas (PFAS) ir tikušas un dažas no tām joprojām tiek plaši izmantotas ražošanā un patērētājiem paredzētiem lietojumiem, arī pret traipus atgrūdošos audumu un paklāju pārklājumos, taukus atgrūdošos saskarei ar pārtiku paredzētu papīra un kartona izstrādājumu pārklājumos, ugunsdzēsības putās, virsmaktīvās vielās, ko izmanto kalnrūpniecībā un naftas dziļurbumos, grīdu spodrināmajos līdzekļos un insekticīdu preparātos. Šo vielu plašās izmantošanas un noturības dēļ vide tikusi plaši kontaminēta. Pārtika ar šīm vielām kontaminēta ir galvenokārt sakarā ar bioakumulāciju ūdens un sauszemes pārtikas ķēdēs un PFAS saturošu pārtikas kontaktmateriālu izmantošanu. Pārtikā un cilvēka organismā visaugstākā koncentrācija ir konstatējama tādām PFAS kā perfluoroktānsulfoskābe (PFOS), perfluoroktānskābe (PFOA) un to sāļi. |
(2) |
Tāpēc Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) savai Zinātnes ekspertu grupai jautājumos par kontaminantiem pārtikas apritē, uzdeva sagatavot atzinumu par pārtikas nozīmi un dažādu pārtikas produktu un pārtikas kontaktmateriālu relatīvo devumu cilvēku eksponētībā PFOS, PFOA un to sāļiem, kā arī sniegt ieteikumus par tālākiem pasākumiem, kas saistīti ar PFAS riska novērtējumu. |
(3) |
Zinātnes ekspertu grupa pārtikas aprites kontaminantu jautājumos 2008. gada 21. februārī pieņēma zinātnisku atzinumu par PFOS, PFOA un to sāļiem (1), norādot, ka būtu ieteicami papildu dati par PFAS līmeņiem pārtikā un cilvēka organismā, jo īpaši attiecībā uz cilvēku eksponētības tendenču monitoringu. |
(4) |
Papildu dati par dažādu PFAS sastopamību pārtikā tika vākti saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2010/161/ES (2). |
(5) |
2020. gadā Iestāde pēc Komisijas pieprasījuma PFOS un PFOA riska novērtējumu atjaunināja un to attiecināja arī uz pefluornonānskābi (PFNA) un perfluorheksāna sulfonskābi (PFHxS), ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju un sastopamības datus, kas savākti saskaņā ar Ieteikumu 2010/161/ES. Atzinumā par risku cilvēku veselībai, kas saistīts ar perfluoralkilvielām (3), tā secināja, ka daļa Eiropas iedzīvotāju pārsniedz pieļaujamo nedēļas devu. Tomēr Iestāde norādīja, ka par daudziem pārtikas produktiem reprezentatīvu datu par sastopamību arvien vēl nav, un tāpēc ieteica šādus datus ievākt par plašu PFAS klāstu plašā patēriņa pārtikas produktu klāstā. Turklāt dažos pārtikas produktos izmērītās PFAS koncentrācijas tika iegūtas tikai ar ļoti jutīgām analītiskajām metodēm, ko lielākajā daļā laboratoriju patlaban izmantot nav iespējams, tāpēc tā ieteica PFAS analīzēm izmantot jutīgas analītiskās metodes. |
(6) |
Šā Iestādes atzinuma gaismā būtu jāapkopo dati par plaša PFAS klāsta sastopamību pārtikas produktos, kas ir relevanti attiecībā uz cilvēka eksponētību PFAS, lai būtu pamats novērtējumam par uzturekspozīciju un lai varētu novērtēt, vai šīs vielas specifiskās precēs būtu jāreglamentē. Šajā nolūkā būtu jāmonitorē specifiski pārtikas produkti, kas pārstāv specifiskus ražošanas veidus, vai kam ir specifiskas īpašības un par ko nav datu, un attiecībā uz dažādajiem savāktajiem pārstrādātajiem produktiem skaitliski jānovērtē pārstrādes koeficienti. |
(7) |
Lai būtu iespējams īstenot pēcpasākumus, kas novērstu PFAS klātbūtni pārtikā, ir papildus jāizmeklē, kādi ir piesārņojuma avoti. Lai norādījumus šajā sakarā būtu sniegti norādījumi, ir lietderīgi noteikt indikatīvus PFAS koncentrācijas līmeņus pārtikā. Šiem līmeņiem nevajadzētu ietekmēt iespēju kādu produktu laist tirgū, bet tad, ja PFAS koncentrācija kādā pārtikas produktā šos līmeņus pārsniedz, būtu jāveic izmeklēšana. Lai kvantitatīvi noteiktu PFAS koncentrāciju daudzumos, kuros tās rodas, būtu jāizmanto pietiekami jutīgas metodes. Tas būtu jāveicina, ieteicot kvantitatīvās noteikšanas mērķa robežas. |
(8) |
Cilvēku eksponētību PFAS būtiski ietekmē dzīvnieku izcelsmes pārtika. Iestāde secināja, ka PFAS no barības nokļūst dzīvnieku izcelsmes pārtikā, skaidri atšķiroties sugām un PFAS veidiem. Šāda PFAS šādā veidā var tikt pārnestas arī no augsnes, ko lauksaimniecības dzīvnieki uzņem barojoties, un ar dzīvnieku dzirdināmo ūdeni. Tāpēc, ja dzīvnieku izcelsmes pārtikā ir pārsniegta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (4) noteiktā maksimāli pieļaujamā PFAS koncentrācija, ir svarīgi, lai laboratorijas, veicot tālāku izmeklēšanu, kuras mērķis ir noteikt kontaminācijas cēloņus, spētu kontrolēt arī barību, dzīvnieku dzirdināmo ūdeni un augsni, uz kuras dzīvnieki dzīvo. Tomēr par PFAS sastopamību Savienības barībā pašlaik ir pieejami tikai daži dati, kas dod iespēju pētīt barību kā PFAS avotu dzīvnieku izcelsmes pārtikā. PFAS barībā spēj analizēt tikai nedaudzas laboratorijas, tāpēc Eiropas Halogenētu noturīgu organisku pārtikas un barības piesārņotāju references laboratorija tālāk darbojas, lai palīdzētu laboratorijām šādas spējas attīstīt. Šim darbam gan būtu jādod iespēja, tiklīdz laboratorijām būs pietiekamas analītiskās spējas, turpmāk pieņemt vēl citus ieteikumus par PFAS barībā, un tikmēr dalībvalstīm, kuru laboratorijas jau spēj analizēt PFAS barībā, būtu jāieteic to jau darīt, un tajās dalībvalstīs, kurās vajadzīgo analītisko spēju vēl nav, laboratorijām jau būtu jāvalidē analītiskas metodes PFAS analizēšanai barībā. |
(9) |
Lai nodrošinātu, ka paraugi attiecībā uz paraugoto partiju ir reprezentatīvi, būtu jāievēro paraugu ņemšanas procedūras, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/1428 (5), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes fluoralkilvielu kontrolei noteiktos pārtikas produktos pielikumā. |
AR ŠO IETEIC,
1. |
Dalībvalstīm sadarbībā ar pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem 2022., 2023., 2024. un 2025. gadā būtu jāmonitorē PFAS klātbūtne pārtikā.
Dalībvalstīm jāpārbauda, vai pārtikā nav šādu PFAS:
Ja iespējams, dalībvalstīm būtu jāpārbauda arī tādu savienojumu klātbūtne, kas ir līdzīgi PFOS, PFOA, PFNA un PFHxS, bet kam ir cita alkilķēde un kas attiecīgi sastopami pārtikā, dzeramajā ūdenī un/vai cilvēku serumā:
Dalībvalstīm būtu jāapsver arī, vai netestēt tādu jaunu PFAS klātbūtni pārtikā kā:
|
2. |
Monitoringā būtu jāietver plašs pārtikas produktu klāsts, kas atspoguļo patēriņa paradumus, arī augļi, dārzeņi, cieti saturošas saknes un bumbuļi, jūras aļģes, graudaugi, rieksti, eļļas augu sēklas, zīdaiņu un mazu bērnu pārtika, dzīvnieku izcelsmes pārtika, bezalkoholiskie dzērieni, vīns un alus.
Dati būtu jāvāc par šādiem ražošanas veidiem vai ražojumu īpašībām:
Būtu jāanalizē tikai pārtikas produktu ēdamā daļa. Augļi, dārzeņi, cieti saturošas saknes un bumbuļi pirms paraugu ņemšanas būtu jānomazgā, turklāt nodrošinot, ka ar mazgāšanas ūdeni netiek radīta papildu kontaminācija ar PFAS. Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētā pārtika būtu jāanalizē tādā sausā vai šķidrā veidā, kā to tirgo. Dati būtu jāvāc par pārtiku, kas ražota nepiesārņotos reģionos, taču, ziņojot datus Iestādei, var ziņot arī datus par pārtiku no piesārņotiem reģioniem, ja tas ir skaidri norādīts. |
3. |
Dalībvalstīm sadarbībā ar pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem būtu jāvāc informācija par PFAS koncentrāciju jēlproduktos un pārstrādātos produktos, kas ir no vienas un tās pašas jēlproduktu partijas, kā arī dažādiem pārstrādātiem produktiem, jo īpaši sieram, sūkalu pulverim, olu dzeltenumam, smalkiem konditorejas izstrādājumiem ar augstu olu saturu un aknas saturošiem gaļas produktiem, būtu jānosaka pārstrādes koeficienti. |
4. |
Dalībvalstīm, kurām ir analītiskās spējas analizēt PFAS barībā, PFAS barībā būtu arī jāmonitorē. Dalībvalstīm, kurām vajadzīgo analītisko spēju vēl nav, būtu jāvalidē analītiskās metodes PFAS noteikšanai barībā. |
5. |
Dalībvalstīm būtu jāievēro paraugu ņemšanas procedūras, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2022/1428, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes fluoralkilvielu koncentrācijas kontrolei konkrētos pārtikas produktos, pielikumā. |
6. |
Šīs analīzes būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (6) 34. pantu, izmantojot analīzes metodi, kura ir atzīta par tādu, kas sniedz uzticamus rezultātus. Analītisko metožu kvantitatīvās noteikšanas robežām jābūt zemākām par vai vienlīdzīgām ar:
Dalībvalstis, kas izmanto metodes, ar kurām nav iespējams sasniegt šādas kvantitatīvās noteikšanas robežas, drīkst iesniegt rezultātus, kas iegūti ar metodēm, kurām ir augstākas kvantitatīvās noteikšanas robežas. Tomēr šīm dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai iespējami drīz sasniegtu kvantitatīvās noteikšanas mērķlīmeņus. |
7. |
Kontaminācijas cēloņi būtu jāizmeklē tālāk, ja ir pārsniegti šādi orientējoši līmeņi:
|
8. |
Dalībvalstīm Iestādei monitoringa dati būtu jāsniedz regulāri kopā ar informāciju un Iestādes noteiktajā elektroniskajā ziņošanas formātā, lai tie tiktu apkopoti vienā datubāzē. Dalībvalstīm būtu:
|
Briselē, 2022. gada 24. augustā
Komisijas vārdā –
Komisijas locekle
Stella KYRIAKIDES
(1) Zinātnes ekspertu grupas pārtikas kontaminantu jautājumos, atzinums par perfluoroktānsulfonātu (PFOS), perfluoroktānskābi (PFOA) un to sāļiem, The EFSA Journal (2008), Nr. 653, 1.–131. lpp.
(2) Komisijas Ieteikums 2010/161/ES (2010. gada 17. marts) par perfluoralkilsavienojumu uzraudzību pārtikā (OV L 68, 18.3.2010., 22. lpp.).
(3) EFSA Zinātnes ekspertu grupa pārtikas aprites kontaminantu jautājumos (CONTAM). Scientific opinion on the risk to human health related to the presence of perfluoroalkyl substances in food (Zinātniskais atzinums par risku cilvēka veselībai saistībā ar perfluoralkilvielu klātbūtni pārtikā) EFSA Journal 2020;18(9):6223.
(4) Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).
(5) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1428 (2022. gada 24. augusts), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes perfluoralkilvielu kontrolei noteiktos pārtikas produktos (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 66.. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).
(7) Bērnu pārtika, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 609/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.).