ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
65. gadagājums |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ. |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
REGULAS
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/1 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1299
(2022. gada 24. marts),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē tirdzniecības vietu pozīciju pārvaldības kontroles saturu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (1), un jo īpaši tās 57. panta 8. punkta ceturto daļu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2021/338 (2) ir izklāstīti grozījumi Direktīvas 2014/65/ES 57. pantā attiecībā uz pozīciju pārvaldības kontroli. |
(2) |
Saskaņā ar minētajiem Direktīvas 2014/65/ES 57. panta grozījumiem tirdzniecības vietām, kuras tirgo preču atvasinātos instrumentus, ir jāievieš un jāpiemēro efektīva pozīciju pārvaldības kontrole, lai novērstu un risinātu nesakārtotas tirdzniecības problēmu, atbalstītu sakārtotus cenu noteikšanas un norēķinu nosacījumus un nodrošinātu tirgu efektivitāti. |
(3) |
Efektīva pozīciju pārvaldības kontrole ietver, piemēram, juridiskus pasākumus, lai iegūtu un izmantotu galīgo pozīciju turētāju un mātesuzņēmumu datus, kā arī tādus tehniskus pasākumus kā ziņojumi un rādītāji, lai izveidotu, piemēram, pozīciju infopaneli. Tāpēc efektīvai pozīciju pārvaldības kontrolei vajadzētu būt cieši saistītai ar tirdzniecības vietas pastāvīgo uzraudzību un paļauties uz to. |
(4) |
Lai nodrošinātu, ka pozīcijas esība nepamatoti neietekmē cenu atklāšanas procesu, un lai identificētu tādu pozīciju koncentrācijas veidošanos, kas varētu izraisīt cenu izkropļojumus, tirgus manipulācijas vai citu ļaunprātīgu tirdzniecības praksi, tirdzniecības vietām vajadzētu būt informētām par lielām pozīcijām, ko galīgie pozīciju turētāji un mātesuzņēmumi tur preču atvasinātajos instrumentos, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un par iemesliem šo pozīciju turēšanai. Tā kā pamatā esošās fiziskās preces faktiskā piegāde aprobežojas ar ierobežotu piegādi, preču atvasinātie instrumenti, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, ir uzņēmīgāki pret nesakārtotu tirdzniecības praksi, piemēram, tirgus saspiešanu vai tirgus ierobežošanu, kad darījuma partneri izmantotu dominējošo stāvokli, lai nodrošinātu preču atvasinātā instrumenta vai pamatā esošās preces cenu mākslīgā līmenī. Tāpēc būtu jānosaka lielas pozīcijas preču atvasinātajos instrumentos, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi pēc būtības, kā arī preču atvasinātajos instrumentos, par kuriem var norēķināties ar fizisku piegādi pēc pircēja vai pārdevēja izvēles. |
(5) |
Tirdzniecības vietām būtu jānosaka, kas ir liela pozīcija, ņemot vērā attiecīgā tirgus lielumu un sastāvu. Šajā nolūkā tirdzniecības vietām būtu jānosaka kvalitatīvi vai kvantitatīvi kritēriji, ko izmanto, lai identificētu šādus lielus riska darījumus, un būtu jāievieš procedūras, lai identificētu jebkuras personas turētas visas pozīcijas, kas pārsniedz šādus iepriekš noteiktus pārskatatbildības līmeņus. Kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji cita starpā varētu būt kopējās atvērtās pozīcijas apmērs preču atvasinātajā instrumentā, pozīcijas turētāja pozīcijas daļa, tirgu svārstīgums un pamatā esošā preču tirgus iezīmes. Ja šādi līmeņi ir pārsniegti, tirdzniecības vietai būtu jācenšas izprast šīs lielās pozīcijas veidošanas loģiskais pamats. Šajā nolūkā tirdzniecības vietai būtu jānovērtē, vai tai ir jāpieprasa papildu informācija no personas, kas tur šo lielo pozīciju, jo īpaši ņemot vērā to, cik bieži šīs personas turētās pozīcijas pārsniedz pārskatatbildības līmeņus un cik lielā mērā pārskatatbildības līmeņi tiek pārsniegti. Šāda informācija cita starpā varētu ietvert saistīto produktu pozīcijas, atvērtās pozīcijas ekonomisko iemeslu un darbību saistītajā pamatā esošo preču tirgū. Pamatojoties uz informāciju, kas jau ir pieejama vai apkopota ar informācijas pieprasījumu, tirdzniecības vietai vajadzības gadījumā būtu jāveic attiecīgi pasākumi. |
(6) |
Ir svarīgi, lai noteiktie pārskatatbildības līmeņi arī turpmāk būtu atbilstīgi un efektīvi nolūkā kalpot paredzētajam mērķim un lai kompetentā iestāde būtu informēta par metodiku, ko izmanto minēto pārskatatbildības līmeņu noteikšanai un atjaunināšanai. |
(7) |
Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
(8) |
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz kuru ir balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37. pantu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Vispārīgi uzraudzības pienākumi
Tirdzniecības vietas ievieš pasākumus, lai pastāvīgi uzraudzītu pozīcijas, ko galīgie pozīciju turētāji un mātesuzņēmumi tur katrā preču atvasinātajā instrumentā, kuru tirgo to tirdzniecības vietās.
2. pants
Pārskatatbildības līmeņi
1. Pozīciju pārvaldības kontroles ietvaros tirdzniecības vietas, kas piedāvā tirdzniecību ar preču atvasinātajiem instrumentiem, nosaka pārskatatbildības līmeņus tuvākajā mēnesī, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/1301 (4) 2. panta 3. punktā, un pārējos mēnešos, kā definēts Deleģētās regulas (ES) 2022/1301 2. panta 4. punktā, preču atvasinātajiem instrumentiem, kuri darīti pieejami tirdzniecībai un par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi vai par kuriem var norēķināties ar fizisku piegādi.
2. Šā panta 1. punkta nolūkā pārskatatbildības līmenis ir tās neto pozīcijas līmenis, ko galīgais pozīcijas turētājs vai mātesuzņēmums tur preču atvasinātajā instrumentā, un šā līmeņa pārsniegšanas gadījumā tirdzniecības vieta var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar 3. punktu.
3. Ja neto pozīcija, ko galīgais pozīcijas turētājs vai mātesuzņēmums tur 1. punktā minētajā preču atvasinātajā instrumentā, pārsniedz pārskatatbildības līmeni, kas noteikts tuvākajam mēnesim vai pārējiem mēnešiem saskaņā ar šā panta 1. punktu, tirdzniecības vieta, ja to uzskata par lietderīgu, iegūst informāciju par šajā preču atvasinātajā instrumentā turētās pozīcijas veidu un mērķi.
Novērtējot, vai ir lietderīgi iegūt informāciju, tirdzniecības vieta ņem vērā to, cik bieži tas pats galīgais pozīcijas turētājs vai mātesuzņēmums pārsniedz pārskatatbildības līmeņus, pārsnieguma apmēru un citu būtisku informāciju, kas jau ir pieejama.
3. pants
Pārskatatbildības līmeņu pārskatīšana un ziņošana par tiem
1. Tirdzniecības vietas katru gadu novērtē saskaņā ar 2. panta 1. punktu noteikto pārskatatbildības līmeņu atbilstību un efektivitāti.
2. Tirdzniecības vieta paziņo savai kompetentajai iestādei metodiku, kas izmantota, lai noteiktu 2. panta 1. punktā minētos pārskatatbildības līmeņus.
3. Tirdzniecības vieta katru gadu informē savu kompetento iestādi par to gadījumu skaitu, kad ir pārsniegti pārskatatbildības līmeņi, par visiem papildu informācijas pieprasījumiem, kas iesniegti saskaņā ar 2. panta 3. punktu, un par visām darbībām, kas veiktas saskaņā ar 2. panta 4. punktu.
4. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 24. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(4) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1301 (2022. gada 31. marts), ar ko Deleģētajā regulā (ES) 2020/1226 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus groza attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar VPS paziņošanas prasībām, kuras noteiktas bilances sintētiskajām vērtspapīrošanām (OV L 197, xx.xx.2022., 10.. lpp.).
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/4 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1300
(2022. gada 24. marts),
ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1093, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību un tirgus operatoru pozīciju ziņojumu formātu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 58. panta 5. punkta trešo daļu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2021/338 (2) ir izklāstīti Direktīvas 2014/65/ES 58. panta grozījumi attiecībā uz ziņošanu par pozīcijām. |
(2) |
Saskaņā ar minētajiem grozījumiem Direktīvas 2014/65/ES 58. pantā ziņošanu par pozīcijām vairs nepiemēro vērtspapīriem, kas norādīti minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 44. apakšpunkta c) punktā un attiecas uz preci vai pamatā esošo aktīvu, kurš norādīts minētās direktīvas I pielikuma C iedaļas 10. punktā. Tāpēc Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/1093 (3) noteiktajos īstenošanas tehniskajos standartos būtu jāsvītro atsauces uz minētajām atvasināto instrumentu kategorijām. |
(3) |
Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/1093 būtu attiecīgi jāgroza. |
(4) |
Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
(5) |
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (4) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) 2017/1093 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 24. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1093 (2017. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību un tirgus operatoru pozīciju ziņojumu formātu (OV L 158, 21.6.2017., 16. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) 2017/1093 II pielikuma 2. tabulu aizstāj ar šādu:
“2. tabula
Tabula ar laukiem, par kuriem 2. panta nolūkos jāziņo attiecībā uz visām pozīcijām visu līgumu visos termiņos
LAUKS |
SNIEDZAMĀS ZIŅAS |
ZIŅOJUMU IESNIEGŠANAS FORMĀTS |
Ziņojuma iesniegšanas datums un laiks |
Lauks jāaizpilda ar datumu un laiku, kad ziņojumu iesniedz. |
{DATE_TIME_FORMAT} |
Ziņojuma atsauces numurs |
Lauks jāaizpilda ar unikālu iesniedzēja sniegtu identifikatoru, kas nepārprotami identificē ziņojumu gan iesniedzējam, gan saņēmējai kompetentajai iestādei. |
{ALPHANUM-52} |
Ziņotās pozīcijas tirdzniecības dienas datums |
Lauks jāaizpilda ar datumu, kurā ziņotā pozīcija tirdzniecības dienas beigās tiek turēta attiecīgajā tirdzniecības vietā. |
{DATEFORMAT} |
Ziņojuma statuss |
Norāde par to, vai ziņojums ir jauns, vai arī iepriekš iesniegts ziņojums ir atcelts vai grozīts. Ja iepriekš iesniegts ziņojums ir atcelts vai grozīts, būtu jānosūta ziņojums ar visu sākotnējā ziņojumā ietverto informāciju un jāizmato sākotnējais ziņojuma atsauces numurs, un “ziņojuma statusā” būtu jānorāda “CANC”. Grozījumu gadījumā būtu jānosūta jauns ziņojums, kurā ietverta visa sākotnējā ziņojuma informācija un izmantots sākotnējā ziņojuma atsauces numurs ar visu nepieciešamo laboto informāciju, un ziņojuma statusā būtu jānorāda “AMND”. |
“NEWT” – jauns “CANC” – atcelšana “AMND” – grozījumi |
Tās struktūras identifikators, kura sniedz ziņojumu |
Tās ieguldījumu brokeru sabiedrības identifikators, kura sniedz ziņojumu. Lauks jāaizpilda ar juridiskās personas identifikatora kodu (LEI) attiecībā uz juridiskām personām vai ar {NATIONAL_ID} attiecībā uz fiziskām personām, kurām nav LEI. |
{LEI} vai {NATIONAL_ID} – fiziskas personas |
Pozīcijas turētāja identifikators |
Lauks jāaizpilda ar juridiskās personas identifikatora kodu (LEI) attiecībā uz juridiskām personām vai ar {NATIONAL_ID} attiecībā uz fiziskām personām, kurām nav LEI. (Piezīme: ja pozīcija tiek turēta kā ziņojumu sniedzošās sabiedrības īpašumā esoša pozīcija, šis lauks ir identisks laukam “Ziņojumu sniedzošās struktūras identifikators”.) |
{LEI} vai {NATIONAL_ID} – fiziskas personas |
Pozīcijas turētāja e-pasta adrese |
E-pasta adrese ar pozīciju saistītu jautājumu paziņojumiem. |
{ALPHANUM-256} |
Galīgā mātesuzņēmuma identifikators |
Lauks jāaizpilda ar juridiskās personas identifikatora kodu (LEI) attiecībā uz juridiskām personām vai ar {NATIONAL_ID} attiecībā uz fiziskām personām, kurām nav LEI. Piezīme: šis lauks var būt identisks laukam “Ziņojumu sniedzošās struktūras identifikators” vai “Pozīcijas turētāja identifikators”, ja galīgais mātesuzņēmums tur pats savas pozīcijas vai sagatavo pats savus ziņojumus. |
{LEI} vai {NATIONAL_ID} – fiziskas personas |
Galīgā mātesuzņēmuma e-pasta adrese |
E-pasta adrese sarakstei saistībā ar apkopotajām pozīcijām. |
{ALPHANUM-256} |
Kolektīvo ieguldījumu shēmas mātesuzņēmuma statuss |
Lauks, kurā ziņot, vai pozīcijas turētājs ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas pieņem ieguldījumu lēmumus neatkarīgi no tā mātesuzņēmuma, kā noteikts 4. panta 2. punktā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/1301 (*1) |
“TRUE” – pozīcijas turētājs ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas pieņem neatkarīgus ieguldījumu lēmumus “FALSE” – pozīcijas turētājs nav kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas pieņem neatkarīgus ieguldījumu lēmumus |
Tirdzniecības vietās tirgota līguma identifikācijas kods |
Preču atvasinātā instrumenta, emisijas kvotas vai to atvasinātā instrumenta identifikators. Skatīt lauku “Tirdzniecības vietas identifikators” attiecībā uz pieeju, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas ir ekonomiski līdzvērtīgi līgumiem, kurus tirgo tirdzniecības vietās. |
{ISIN} |
Vietas produkta kods |
Lauks jāaizpilda ar unikālu un nepārprotamu burtciparu identifikatoru, ko tirdzniecības vieta izmanto, vienā un tajā pašā produktā grupējot līgumus ar dažādiem termiņiem un norunas cenām. |
{ALPHANUM-12} |
Tirdzniecības vietas identifikators |
Lauks jāaizpilda ar ISO 10383 segmenta MIC attiecībā uz pozīcijām, par kurām ziņots saistībā ar tirdzniecības vietas līgumiem. Ja segmenta MIC nepastāv, izmanto darbības MIC. |
{MIC} |
MIC kodu “XXXX” izmanto attiecībā uz ārpus tirdzniecības vietas pozīcijām, kas ir ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos. MIC kodu “XOFF” izmanto attiecībā uz biržas sarakstā iekļautiem atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām, ko tirgo ārpus biržas. |
|
|
Pozīcijas veids |
Lauks, kurā ziņot, vai pozīcija ir nākotnes līgumos, iespēju līgumos, emisiju kvotās vai to atvasinātajos instrumentos vai jebkādā cita veida līgumā. |
“OPTN” – iespēju līgumi, tostarp atsevišķi tirgojami iespēju līgumi FUTR, vai OTHR veidos, izņemot produktus, kuros iespējamība ir tikai iegults elements “FUTR” – nākotnes līgumi “EMIS” – emisiju kvotas un to atvasinātie instrumenti “OTHR” – jebkāds cits līguma veids |
Pozīcijas termiņš |
Norāde par to, vai termiņš līgumam, kurā ietverta pozīcija, par ko ziņots, attiecas uz tuvāko mēnesi vai uz visiem citiem mēnešiem. Piezīme: par tuvākajiem mēnešiem un visiem citiem mēnešiem ir jāiesniedz atsevišķi ziņojumi. |
“SPOT” – tuvākais mēnesis, iekļaujot visas pozīcijas, kas ietilpst pozīciju veidos “EMIS” “OTHR” – visi citi mēneši |
Pozīciju daudzums |
Lauks jāaizpilda ar neto pozīciju daudzumu, kas turēts preču atvasinātajā instrumentā, emisijas kvotās vai to atvasinātajos instrumentos, izteikts vai nu partijās, ja pozīcijas limitus izsaka partijās, vai arī pamatā esošā instrumenta vienībās. Šis lauks būtu jāaizpilda ar pozitīvu skaitli attiecībā uz garajām pozīcijām un ar negatīvu skaitli attiecībā uz īsajām pozīcijām. |
{DECIMAL-15/2} |
Pozīciju daudzuma pieraksts |
Šo lauku aizpilda ar vienībām, ko izmanto, lai ziņotu par pozīciju daudzumu. |
“LOTS” – ja pozīciju daudzumu izsaka partijās {ALPHANUM-25} – apraksts par izmantotajām vienībām, ja pozīciju daudzumu izsaka pamatā esošā instrumenta vienībās “UNIT” – ja pozīciju daudzumu izsaka vienībās |
Delta ekvivalenta pozīciju daudzums |
Ja pozīcijas veids ir “OPTN” vai “EMIS” iespējas līgums, šajā laukā ietver delta ekvivalenta daudzumu pozīcijai, par kuru ziņots laukā “Pozīciju daudzums”. Šis lauks būtu jāaizpilda ar pozitīvu skaitli attiecībā uz pirkšanas iespējas līguma garajām pozīcijām un pārdošanas iespējas līguma īsajām pozīcijām un ar negatīvu skaitli attiecībā uz pārdošanas iespējas līguma garajām pozīcijām un pirkšanas iespējas līguma īsajām pozīcijām. |
{DECIMAL-15/2} |
Norāde par to, vai pozīcija mazina risku attiecībā uz komercdarbību |
Lauks, kurā ziņot par to, vai pozīcija mazina risku saskaņā ar 7. pantu Deleģētajā regulā (ES) 2022/1301. |
“TRUE” – pozīcija mazina risku “FALSE” – pozīcija nemazina risku |
(*1) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1301 (2022. gada 31. marts), ar ko Deleģētajā regulā (ES) 2020/1226 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus groza attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar VPS paziņošanas prasībām, kuras noteiktas bilances sintētiskajām vērtspapīrošanām (OV L 197, xx.xx.2022., 10.. lpp.).”
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/10 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1301
(2022. gada 31. marts),
ar ko Deleģētajā regulā (ES) 2020/1226 noteiktos regulatīvos tehniskos standartus groza attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar VPS paziņošanas prasībām, kuras noteiktas bilances sintētiskajām vērtspapīrošanām
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 27. panta 6. punkta trešo daļu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1226 (2) ir precizēta informācija, kas vērtspapīrošanas pusēm ir jāsniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 19.–22. pantā un 23.–26. pantā noteiktajām vienkāršas, pārredzamas un standartizētas (VPS) paziņošanas prasībām attiecībā uz tradicionālām īstās pārdošanas vērtspapīrošanām. |
(2) |
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/557 (3) tika grozīta Regula (ES) 2017/2402, attiecinot VPS vērtspapīrošanas regulējumu arī uz bilances sintētiskām vērtspapīrošanām. Tādēļ ir jāprecizē informācija, kas iniciatoriem ir jāiesniedz EVTI, lai izpildītu VPS paziņošanas prasības attiecībā uz bilances sintētiskām vērtspapīrošanām. |
(3) |
Lai ieguldītājiem, potenciālajiem ieguldītājiem un kompetentajām iestādēm sniegtu salīdzinošu pārskatu par visiem VPS vērtspapīrošanas veidiem, ir lietderīgi nodrošināt konsekvenci visos VPS paziņojumos. Tāpēc informācijai, kas iniciatoriem jāiesniedz attiecībā uz atbilstību VPS prasībām, kuras noteiktas Regulas (ES) 2017/2402 26.b–26.e pantā, būtu jāatbilst līdzīgiem Deleģētās regulas (ES) 2020/1226 I, II un III pielikumā izklāstītajiem standartiem un detalizācijas pakāpei. Konkrētāk, dažiem kritērijiem pietiek ar vienkāršu atbilstības apstiprinājumu, savukārt citiem ir vajadzīga papildu informācija. Tāpēc ir jānošķir tie VPS kritēriji, kuru gadījumā pietiek ar vienkāršu apstiprinājumu, no tiem kritērijiem, kuriem ir nepieciešams īss paskaidrojums vai detalizēts paskaidrojums. |
(4) |
Bilances sintētiskās vērtspapīrošanas, kuru gadījumā nav jāsagatavo prospekts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1129 (4), ļauj pusēm veikt vērtspapīrošanas darījumus, neatklājot sensitīvu komercinformāciju. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt ierobežojumu, ka VPS paziņojumos par šādām vērtspapīrošanām publicējama tikai tāda informācija, kas nav sensitīva komercinformācija. |
(5) |
Lai atvieglotu piekļuvi informācijai, kas attiecas uz VPS prasībām, iniciatoriem būtu jāļauj atsaukties uz jebkuru attiecīgo prospektu, kas sagatavots bilances sintētiskajai vērtspapīrošanai saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1129, vai citu attiecīgo pamatā esošo dokumentāciju, kā minēts Regulas (ES) 2017/2402 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Turklāt iniciatoriem būtu jāļauj atsaukties uz jebkuru citu dokumentu, kas attiecas uz ieguldītājiem un iniciatoriem, kredītaizsardzības līgumu, pārbaudes aģentu-trešo personu, un darījuma dokumentāciju, kas pamato ar kredītrisku saistītās parādzīmes, ja tāda ir pieejama. |
(6) |
Lai uzlabotu informācijas pārredzamību un konsekvenci starp savstarpēji saistītiem laukiem un precizētu konkrētu vērtspapīrošanas darījumu, tostarp galveno trasta vērtspapīrošanas darījumu, īpašās iezīmes, ir jāprecizē informācija, kas par konkrētiem laukiem Deleģētās regulas (ES) 2020/1226 I, II un III pielikumā jāuzrāda slejās “Lauka nosaukums” un “Dati, kas jāietver ziņojumā”. |
(7) |
Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2020/1226 būtu attiecīgi jāgroza. |
(8) |
Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi EVTI. |
(9) |
EVTI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izanalizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ieteikumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (5) 37. pantu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2020/1226
Deleģēto regulu (ES) 2020/1226 groza šādi:
(1) |
regulas 1. pantu groza šādi:
|
(2) |
regulas 2. pantu groza šādi:
|
(3) |
regulas I, II un III pielikumu groza, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā. |
(4) |
pievieno IV pielikumu, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. |
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 31. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.
(2) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1226 (2019. gada 12. novembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2402 un nosaka regulatīvos tehniskos standartus, kuros precizē informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar VPS paziņošanas prasībām (OV L 289, 3.9.2020., 285. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/557 (2021. gada 31. marts), ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2402, ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, lai palīdzētu atgūties no Covid-19 krīzes (OV L 116, 6.4.2021., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
I PIELIKUMS
Deleģētās regulas (ES) 2020/1226 I, II un III pielikumu groza šādi:
1) |
I pielikumu groza šādi:
|
2) |
II pielikumu groza šādi:
|
3) |
III pielikuma tabulā “Vispārīga informācija” rindu, kas atbilst lauka kodam STSAP4, aizstāj ar šādu:
|
(*1) Deleģētā regula (ES) 2020/1224 (2019. gada 16. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2402 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizēta informācija un dati, kas iniciatoram, sponsoram un īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai, kura veic vērtspapīrošanu, ir jādara pieejami par vērtspapīrošanas darījumu (OV L 289, 3.9.2020., 1. lpp.).”
II PIELIKUMS
“IV PIELIKUMS
Informācija, kura saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 26.b līdz 26.e pantu jāiesniedz EVTI attiecībā uz bilances vērtspapīrošanu
Vispārīga informācija
Lauka kods |
Pants Regulā (ES) 2017/2402 |
Lauka nosaukums |
Dati, kas jāietver ziņojumā |
Papildu informācija |
||||||||||||||
STSSY1 |
27. panta 1. punkta trešā daļa |
Pirmais kontaktpunkts |
Iestādes, kas izraudzīta par pirmo kontaktpunktu, juridiskās personas identifikators (LEI) un attiecīgās kompetentās iestādes nosaukums |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.2. punkts |
||||||||||||||
STSSY2 |
N.p. |
Paziņošanas datums |
EVTI sniegtā paziņojuma datums. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY3 |
N.p. |
Instrumenta identifikācijas kods |
Attiecīgā gadījumā starptautiskais vērtspapīru identifikācijas kods (ISIN) vai kodi. Ja ISIN nav pieejams, tad jebkurš cits unikāls vērtspapīru kods (ieskaitot ar kredītrisku saistītās parādzīmes), ja pieejams. |
Ja pieejams saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.1. punktu |
||||||||||||||
STSSY4 |
N.p. |
Juridiskās personas identifikators (LEI) |
Iniciatora(-u) un sponsora(-u) un – attiecīgā gadījumā – sākotnējā aizdevēja(-u) un īpašam nolūkam dibinātas(-u) sabiedrības(-u) (SSPE) LEI. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 9. pielikuma 4.2. punkts |
||||||||||||||
STSSY5 |
31. panta 3. punkts |
Aizsardzības pārdevējs |
LEI, sākotnējā(-o) aizsardzības pārdevēja(-u) nosaukums, iedibinājuma valsts un kompetentās iestādes nosaukums. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY6 |
N.p. |
Paziņojuma identifikators |
Ja tiek ziņots par atjauninājumu, – unikālais atsauces numurs, ko EVTI piešķīrusi iepriekš paziņotajam VPS paziņojumam. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY7 |
N.p. |
Unikālais identifikators |
Unikālais identifikators, ko pārskata sniedzēja struktūra piešķir saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/1224 11. panta 1. punktu. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY8 |
N.p. |
Vērtspapīrošanas repozitorijs |
Ja pieejams, reģistrētā vērtspapīrošanas repozitorija nosaukums. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY9 |
18. panta otrā daļa un 27. panta 3. punkts |
Iedibinājuma valsts |
Iniciatora(-u), sponsora(-u), sākotnējā aizdevēja(-u) un īpašam nolūkam dibinātas(-u) sabiedrības(-u) iedibinājuma valsts. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY10 |
N.p. |
Sintētiskās vērtspapīrošanas klasifikācija |
Sintētiskās vērtspapīrošanas veids:
|
N.p. |
||||||||||||||
STSSY11 |
N.p. |
Sintētiskā vērtspapīrošana ar nefondēto kredītaizsardzību. |
Aizsardzības pārdevēja (valdības vai pārvalstiskas iestādes ar riska pakāpi 0 %) nosaukums. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY12 |
N.p. |
Izmantotais kredītaizsardzības līgums |
Izmantotā kredītaizsardzības līguma veids:
|
N.p. |
||||||||||||||
STSSY13 |
N.p. |
Pamatā esošo riska darījumu klasifikācija |
Pamatā esošo riska darījumu veids, tostarp:
|
N.p. |
||||||||||||||
STSSY14 |
N.p. |
Emisijas datums |
Darījuma slēgšanas diena un, ja tā atšķiras, diena, kurā aizsardzības līgums stājas spēkā. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY15 |
27. panta 2. punkta otrā daļa |
Atļauju saņēmušais pārbaudītājs-trešā persona – paziņojums |
Ja atļauju saņēmusī trešā persona ir sniegusi VPS pārbaudes pakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 27. panta 2. punktu, – paziņojums, ka atbilstību VPS kritērijiem ir apstiprinājusi attiecīgā atļauju saņēmusī trešā persona. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY16 |
27. panta 2. punkta otrā daļa |
Atļauju saņēmušais pārbaudītājs-trešā persona – iedibinājuma valsts |
Ja atļauju saņēmusī trešā persona ir sniegusi VPS pārbaudes pakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 27. panta 2. punktu, – trešās personas nosaukums un iedibinājuma valsts. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY17 |
27. panta 2. punkta otrā daļa |
Atļauju saņēmušais pārbaudītājs-trešā persona – kompetentā iestāde |
Ja atļauju saņēmusī trešā persona ir sniegusi VPS pārbaudes pakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 27. panta 2. punktu, – tai atļauju sniegušās kompetentās iestādes nosaukums. |
N.p. |
||||||||||||||
STSSY18 |
27. panta 5. punkts |
VPS statuss |
Ja piemērojams, iniciatora pamatots paziņojums, ka sintētiskā vērtspapīrošana vairs nav uzskatāma par VPS. |
N.p. |
Specifiska informācija
Lauka kods |
Pants Regulā (ES) 2017/2402 |
Lauka nosaukums |
Apstiprinājums |
Īss paskaidrojums |
Detalizēts paskaidrojums |
Ziņojamie dati |
Papildu informācija |
||||||
STSSY19 |
26.b panta 1. punkta pirmā daļa |
Iniciators ir uzraudzīta vienība Savienībā. |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka iniciators ir vienība, kas ir saņēmusi atļauju vai licencēta Savienībā. |
N.p. |
||||||
STSSY20 |
26.b panta 1. punkta otrā daļa |
Iniciators, kas piemēro nopirkto trešās personas riska darījumu politiku |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredīta, iekasēšanas, parāda pārstrukturēšanas un apkalpošanas politika, kuru iniciators piemēro trešās personas riska darījumiem, ko iniciators ir iegādājies savā vārdā un pēc tam vērtspapīrojis, un kura nedrīkst būt mazāk stingra par politiku, ko iniciators piemēro salīdzināmiem riska darījumiem, kuri nav iegādāti. |
N.p. |
||||||
STSSY21 |
26.b panta 2. punkts |
Pamatā esošo riska darījumu iniciēšana |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka pamatā esošie riska darījumi ir iniciēti kā daļa no iniciatora pamatdarbības. |
N.p. |
||||||
STSSY22 |
26.b panta 3. punkta pirmā daļa |
Aktīvi, kas tiek turēti iniciatora bilancē darījuma slēgšanas brīdī |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka darījuma slēgšanas dienā pamatā esošos riska darījumus tur iniciatora bilancē vai tās vienības bilancē, kas pieder tai pašai grupai, kurai pieder iniciators. |
N.p. |
||||||
STSSY23 |
26.b panta 3. punkta otrā daļa |
Grupas kategorija |
√ |
|
|
STSSY22. lauka vajadzībām apstiprinājums par to, kura no šīm divām grupām ir būtiskā:
|
N.p. |
||||||
STSSY24 |
26.b panta 4. punkts |
Nav turpmākas riska ierobežošanas attiecībā uz iniciatora riska darījumiem |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka iniciators nenodrošina riska darījumu pret vērtspapīrošanas pamatā esošo riska darījumu kredītrisku, pārsniedzot aizsardzību, kas iegūta saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu. |
N.p. |
||||||
STSSY25 |
26.b panta 5. punkts |
Kredītaizsardzības līgums, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 249. pantam |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka kredītaizsardzības līgums atbilst kredītriska mazināšanas noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 575/2013 249. pantā. |
N.p. |
||||||
STSSY26 |
26.b panta 5. punkts |
Kredītaizsardzības līgums, kas atbilst citiem kredītriska mazināšanas noteikumiem |
|
√ |
|
Ja Regulas (ES) Nr. 575/2013 249. pants nav piemērojams, īss paskaidrojums, ka tiek nodrošināta atbilstība prasībām, kas nav mazāk stingras par minētajā pantā noteiktajām prasībām. |
N.p. |
||||||
STSSY27 |
26.b panta 6. punkta a) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – juridiskas īpašumtiesības uz pamatā esošajiem riska darījumiem |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka iniciatoram vai tās grupas vienībai, pie kuras pieder iniciators, ir pilnas likumīgas un derīgas īpašumtiesības uz pamatā esošajiem riska darījumiem un ar tiem saistītajām papildu tiesībām. |
N.p. |
||||||
STSSY28 |
26.b panta 6. punkta b) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – iniciētājs saglabā pamatā esošo aktīvu kredītrisku |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka, ja iniciators ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā, vai apdrošināšanas sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1. punktā, iniciators vai vienība, kam piemēro konsolidēto uzraudzību, savā bilancē tur pamatā esošo riska darījumu kredītrisku. |
N.p. |
||||||
STSSY29 |
26.b panta 6. punkta c) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – riska darījuma atbilstība atbilstības kritērijiem |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka katrs pamatā esošais riska darījums dienā, kad tas tiek iekļauts vērtspapīrotajā portfelī, atbilst atbilstības kritērijiem un visiem kredītaizsardzības maksājuma nosacījumiem, izņemot kredītnotikuma iestāšanos, kā minēts Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 1. punktā, saskaņā ar vērtspapīrošanas dokumentācijā iekļauto kredītaizsardzības līgumu. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.8. punkts |
||||||
STSSY30 |
26.b panta 6. punkta d) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – juridiskas un izpildāmas saistības pret parādnieku |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka, ciktāl iniciatoram zināms, līgums par katru pamatā esošo riska darījumu ietver juridisku, spēkā esošu, saistošu un izpildāmu parādnieka pienākumu samaksāt minētajā līgumā norādītās naudas summas. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.8. punkts |
||||||
STSSY31 |
26.b panta 6. punkta e) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – sākotnējās izvietošanas kritēriji |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka pamatā esošie riska darījumi atbilst sākotnējās izvietošanas kritērijiem, kas ir ne mazāk stingri kā standarta sākotnējās izvietošanas kritēriji, kurus iniciators piemēro līdzīgiem riska darījumiem, kas nav vērtspapīroti. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.8. punkts |
||||||
STSSY32 |
26.b panta 6. punkta f) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – neviens parādnieks nav būtiski pārkāpis vai nepilda saistības |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka, ciktāl iniciatoram zināms, neviens no parādniekiem dienā, kad attiecīgais pamatā esošais riska darījums tiek iekļauts vērtspapīrotajā portfelī, būtiski nav pārkāpis nevienu no saviem pienākumiem attiecībā uz pamatā esošo riska darījumu vai neizpildījis kādu no savām attiecīgajām saistībām. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.8. punkts |
||||||
STSSY33 |
26.b panta 6. punkta g) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – darījuma dokumentācijā nav nepatiesas informācijas |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka, ciktāl iniciatoram zināms, darījuma dokumentācijā nav ietverta nepatiesa informācija par pamatā esošajiem riska darījumiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.8. punkts |
||||||
STSSY34 |
26.b panta 6. punkta h) apakšpunkts |
Apliecinājumi un garantijas – pamatā esošo riska darījumu izpildāmība vai iekasējamība |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par iniciatora apliecinājumiem un garantijām, ka darījuma slēgšanas brīdī vai tad, kad pamatā esošais riska darījums tiek iekļauts vērtspapīrotajā portfelī, līgums starp parādnieku un sākotnējo aizdevēju attiecībā uz šo pamatā esošo riska darījumu nav grozīts tā, ka ir ietekmēta minēto pamatā esošo riska darījumu izpildāmība vai iekasējamība. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.8. punkts |
||||||
STSSY35 |
26.b panta 7. punkta pirmā daļa |
Atbilstības kritēriji, kas neļauj pēc saviem ieskatiem veikt aktīvu riska darījumu portfeļa pārvaldību |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka pamatā esošie riska darījumi atbilst iepriekš noteiktiem, skaidriem un dokumentētiem atbilstības kritērijiem, kas neļauj pēc saviem ieskatiem veikt aktīvu šo riska darījumu portfeļa pārvaldību. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2. iedaļa |
||||||
STSSY36 |
26.b panta 7. punkta otrā daļa |
Atbrīvojums no aktīvas portfeļa pārvaldības aizlieguma |
|
√ |
|
STSSY35. lauka vajadzībām īss paskaidrojums, ka par aktīvu portfeļa pārvaldību nav uzskatāma tādu riska darījumu aizstāšana, kuri pārkāpj apliecinājumus vai garantijas, un – gadījumos, kad vērtspapīrošana ietver papildināšanas periodu, – tādu riska darījumu pievienošana, kuri atbilst definētajiem papildināšanas nosacījumiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2. iedaļa |
||||||
STSSY37 |
26.b panta 7. punkta trešā daļa |
Riska darījums pievienots pēc atbilstības kritērijiem atbilstoša darījuma slēgšanas dienas |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka visi riska darījumi, ko pievieno pēc darījuma slēgšanas dienas, atbilst atbilstības kritērijiem, kas nav mazāk stingri kā tie, kurus piemēro pamatā esošo riska darījumu sākotnējā atlasē. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2. iedaļa |
||||||
STSSY38 |
26.b panta 7. punkta ceturtās daļas a) apakšpunkts |
Pilnībā atmaksāts riska darījums |
|
√ |
|
Ja pamatā esošie riska darījumi ir jāizslēdz no darījuma, īss paskaidrojums, ka tas ir pilnībā atmaksāts vai ir citādi beidzies tā termiņš. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2. iedaļa |
||||||
STSSY39 |
26.b panta 7. punkta ceturtās daļas b) apakšpunkts |
Pamatā esošie riska darījumi, no kuriem atbrīvojas |
|
√ |
|
Ja pamatā esošais riska darījums ir jāizslēdz no darījuma, īss paskaidrojums, ka tas ir cedēts, pārdots vai atsavināts iniciatora parastās darījumdarbības gaitā, ar nosacījumu, ka šāda tiesību nodošana nav netiešs atbalsts, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 250. pantā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2. iedaļa |
||||||
STSSY40 |
26.b panta 7. punkta ceturtās daļas c) apakšpunkts |
Grozījums, kas nav saistīts ar kredītiem |
|
√ |
|
Ja pamatā esošais riska darījums ir jāizslēdz no darījuma, īss paskaidrojums, ka tas ir pakļauts izmaiņām, kas nav saistītas ar kredītu, piemēram, parāda refinansēšanai vai pārstrukturēšanai, un kas notiek minētā pamatā esošā riska darījuma parastās apkalpošanas gaitā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2. iedaļa |
||||||
STSSY41 |
26.b panta 7. punkta ceturtās daļas d) apakšpunkts |
Atbilstības kritēriji nav izpildīti |
|
√ |
|
Ja pamatā esošais riska darījums ir jāizslēdz no darījuma, īss paskaidrojums, ka laikā, kad tas tika iekļauts darījumā, tas neatbilda atbilstības kritērijiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2. iedaļa |
||||||
STSSY42 |
26.b panta 8. punkta pirmā daļa |
Aktīvu viendabīgums |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, kā vērtspapīrošana ir nodrošināta ar tādu pamatā esošo riska darījumu portfeli, kas ir viendabīgi aktīvu veida ziņā. Šajā nolūkā atsaucas uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/1851 (2). |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY43 |
26.b panta 8. punkta pirmā daļa |
Tikai viens aktīvu veids |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, kā pamatā esošo riska darījumu portfelis ietver tikai vienu aktīvu veidu. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY44 |
26.b panta 8. punkta otrā daļa |
Līgumiski saistošas un izpildāmas saistības |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par to, ka STSSY42. laukā minētie pamatā esošie riska darījumi ietver saistības, kas ir līgumiski saistošas un izpildāmas un kuru nepildīšanas gadījumā var vērsties pilnā apmērā pret debitoriem un attiecīgā gadījumā – pret galvotājiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY45 |
26.b panta 8. punkta trešā daļa |
Noteikts periodisks maksājums |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, kā STSSY42. laukā minētajiem pamatā esošajiem riska darījumiem ir noteiktas periodiskas maksājumu plūsmas, kuru daļas summas ziņā var atšķirties, attiecībā uz īres maksas, pamatsummas vai procentu maksājumiem vai jebkādām citām tiesībām saņemt ienākumus no aktīviem, ar ko atbalsta šādus maksājumus. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY46 |
26.b panta 8. punkta trešā daļa |
Ieņēmumi no aktīvu pārdošanas |
|
|
√ |
Sīks skaidrojums par to, vai un kā pamatā esošie riska darījumi, kas minēti STSSY42. laukā, var radīt ieņēmumus arī no finansēto vai nomāto aktīvu pārdošanas. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY47 |
26.b panta 8. punkta ceturtā daļa |
Pārvedamu vērtspapīru neesamība |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, kā pamatā esošie riska darījumi neietver pārvedamus vērtspapīrus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (3) 4. panta 1. punkta 44. apakšpunktā, kas nav uzņēmuma obligācijas, kuras nav iekļautas sarakstā tirdzniecības vietā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY48 |
26.b panta 9. punkts |
Netiek veikta atkārtota vērtspapīrošana |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pamatā esošie riska darījumi neietver vērtspapīrošanas pozīcijas. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2. punkts |
||||||
STSSY49 |
26.b panta 10. punkta pirmā daļa |
Potenciālajiem ieguldītājiem atklātie sākotnējās izvietošanas standarti |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka sākotnējās izvietošanas standartus, kurus ievērojot, ir iniciēti pamatā esošie riska darījumi, un jebkuras būtiskas izmaiņas no iepriekšējiem sākotnējās izvietošanas standartiem bez liekas kavēšanās pilnībā atklāj potenciāliem ieguldītājiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY50 |
26.b panta 10. punkta pirmā daļa |
Vēršanās pilnā apmērā pret parādnieku |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pamatā esošos riska darījumus sākotnēji izvieto, pilnā apmērā vēršoties pret parādnieku, kas nav SSPE. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY51 |
26.b panta 10. punkta pirmā daļa |
Sākotnējās izvietošanas standarti – nav trešo personu |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka trešās personas nav iesaistītas kredīta vai sākotnējās izvietošanas lēmumos attiecībā uz pamatā esošajiem riska darījumiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY52 |
26.b panta 10. punkta otrā daļa |
Sākotnējās izvietošanas standarti – mājokļa kredīti |
√ |
|
|
Attiecībā uz vērtspapīrošanu, kur pamatā esošie riska darījumi ir aizdevumi mājokļa iegādei, apstiprinājums, ka aizdevumu portfelis neietver nekādus aizdevumus, kas ir tikuši piedāvāti tirgū un sākotnēji izvietoti ar pieņēmumu, ka aizdevuma pieteicējam vai attiecīgā gadījumā starpniekiem tika darīts zināms, ka aizdevējs sniegto informāciju varētu nebūt pārbaudījis. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY53 |
26.b panta 10. punkta trešā daļa |
Sākotnējās izvietošanas standarti – aizņēmēja novērtējums |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka aizņēmēja kredītspējas novērtējums atbilst prasībām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (4) 8. pantā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/17/ES (5) 18. panta 1. līdz 4. punktā, 5. punkta a) apakšpunktā un 6. punktā, vai – attiecīgā gadījumā – līdzvērtīgām prasībām trešās valstīs. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY54 |
26.b panta 10. punkta ceturtā daļa |
Iniciatora vai sākotnējā aizdevēja specializētas zināšanas |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka iniciatoram vai sākotnējam aizdevējam ir specializētas zināšanas par tādu riska darījumu iniciēšanu, kuri pēc būtības ir līdzīgi vērtspapīrotiem riska darījumiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.7. punkts |
||||||
STSSY55 |
26.b panta 11. punkta a) apakšpunkts |
Nav riska darījumu, kuros netiek pildītas saistības |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par to, ka pamatā esošie riska darījumi atlases laikā neietver riska darījumus, kam iestājusies saistību neizpilde Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta nozīmē, vai riska darījumus ar debitoru vai galvotāju, kura kredītkvalitāte ir samazināta un par kuru saskaņā ar iniciatora vai sākotnējā aizdevēja rīcībā esošo informāciju ir zināms, ka tas ir pasludināts par maksātnespējīgu vai tiesa tā kreditoriem ir piešķīrusi galīgas nepārsūdzamas izpildes tiesības vai tiesības uz materiālu zaudējumu atlīdzību maksājuma neveikšanas dēļ trijos gados pirms iniciēšanas dienas, vai arī ir noticis parādu pārstrukturēšanas process attiecībā uz tā ienākumus nenesošajiem riska darījumiem trijos gados pirms pamatā esošo riska darījumu atlases dienas, izņemot gadījumus, kad i) pārstrukturētam pamatā esošam riska darījumam nav bijis jaunu nokavētu maksājumu kopš dienas, kad veikta pārstrukturēšana, kurai jābūt notikušai vismaz vienu gadu pirms pamatā esošo riska darījumu atlases dienas; vai ii) informācijā, ko iniciators sniedzis saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 7. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu un e) apakšpunkta i) punktu, skaidri norādīta pārstrukturēto pamatā esošo riska darījumu daļa, pārstrukturēšanas laiks un sīkāks apraksts un to darbības rezultāti kopš pārstrukturēšanas dienas. Ja ir piemērojams kāds no šiem diviem izņēmumiem, sniedziet īsu skaidrojumu par to. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.8. punkts |
||||||
STSSY56 |
26.b panta 11. punkta b) apakšpunkts |
Nav negatīvas kredītvēstures |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka pamatā esošie riska darījumi atlases laikā neietver riska darījumus, kuriem iestājusies saistību neizpilde Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta nozīmē, vai riska darījumus ar debitoru vai galvotāju, kura kredītkvalitāte ir samazināta un kurš pēc iniciatora vai sākotnējā aizdevēja rīcībā esošās informācijas pamatā esošā riska darījuma iniciēšanas dienā attiecīgā gadījumā ir bijis publiskā kredītreģistrā, kurā iekļautas personas ar negatīvu kredītvēsturi, vai, ja šāda publiska kredītreģistra nav, citā kredītreģistrā, kas ir pieejams iniciatoram vai sākotnējam aizdevējam; |
N.p. |
||||||
STSSY57 |
26.b panta 11. punkta c) apakšpunkts |
Nemaksāšanas risks nav lielāks kā riska darījumiem, kuri nav vērtspapīroti |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka pamatā esošie riska darījumi atlases laikā neietver riska darījumus, kam iestājusies saistību neizpilde Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta nozīmē, un riska darījumus ar debitoru vai galvotāju, kura kredītkvalitāte ir samazināta un par kuru saskaņā ar iniciatora vai sākotnējā aizdevēja rīcībā esošo informāciju ir zināms, ka tam ir tāds kredītnovērtējums vai kredītspējas novērtējums, kas liecina, ka līgumā paredzēto maksājumu neveikšanas risks ir ievērojami lielāks nekā salīdzināmiem iniciatora turētiem riska darījumiem, kuri nav vērtspapīroti. |
N.p. |
||||||
STSSY58 |
26.b panta 12. punkts |
Vismaz viens maksājums veikts pamatā esošo aktīvu iekļaušanas laikā |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pamatā esošo riska darījumu iekļaušanas brīdī parādnieki ir veikuši vismaz vienu maksājumu, izņemot gadījumus, kad:
Ja ir piemērojams kāds no šiem diviem izņēmumiem, sniedziet īsu skaidrojumu par to. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.3. un 3.4.6. punkts |
||||||
STSSY59 |
26.c panta 1. punkts |
Atbilstība riska paturēšanas prasībai |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, kā iniciators vai sākotnējais aizdevējs izpilda riska paturēšanas prasības saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 6. pantu. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 9. pielikuma 3.1. punkts un 19. pielikuma 3.4.3. punkts |
||||||
STSSY60 |
26.c panta 2. punkta pirmā daļa |
Procentu likmju un valūtu riska mazināšana |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka:
|
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.2. un 3.8. punkts |
||||||
STSSY61 |
26.c panta 2. punkta pirmā daļa |
Kredītaizsardzības nodrošinājums un kredītaizsardzības maksājums, kas denominēts tajā pašā valūtā |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka ikvienu nodrošinājumu, ar ko nodrošina ieguldītāja saistības saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu, denominē tajā pašā valūtā, kurā denominēts kredītaizsardzības maksājums. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.2. un 3.8. punkts |
||||||
STSSY62 |
26.c panta 2. punkta otrā daļa |
SSPE saistības ir vienādas ar SSPE ienākumiem vai mazākas par tiem |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka, ja vērtspapīrošanā izmanto SSPE, SSPE saistību summa attiecībā uz procentu maksājumiem ieguldītājiem katrā maksājumu dienā ir vienāda ar SSPE ienākumu summu no iniciatora un jebkādiem nodrošinājuma līgumiem vai mazāka par to. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.2. un 3.8. punkts |
||||||
STSSY63 |
26.c panta 2. punkta trešā daļa |
Nav izmantoti atvasinātie instrumenti, izņemot procentu likmju vai valūtas risku ierobežošanai |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pamatā esošo riska darījumu portfelī nav iekļauti atvasinātie instrumenti, izņemot pamatā esošo riska darījumu procentu likmju vai valūtas risku ierobežošanas nolūkā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.2. un 3.8. punkts |
||||||
STSSY64 |
26.c panta 2. punkta trešā daļa |
Atvasināto instrumentu izmantošana, pamatojoties uz kopīgiem standartiem |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka gadījumā, ja ir piemērojams STSSY63. laukā minētais izņēmums, jebkurš izmantotais atvasinātais instruments ir sākotnēji izvietots un dokumentēts saskaņā ar vispārpieņemtiem standartiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.2. un 3.8. punkts |
||||||
STSSY65 |
26.c panta 3. punkta pirmā un otrā daļa |
Ar atsauces vērtību saistīti procentu maksājumi, kuru pamatā ir vispārēji izmantotas procentu likmes bez sarežģītām formulām vai atvasinātajiem instrumentiem |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par jebkādiem atsauces procentu likmju maksājumiem saistībā ar darījumu, uz kuru no turpmāk minētajiem rādītājiem balstās atsauces procentu maksājumi:
Īss paskaidrojums, ka jebkādi atsauces procentu maksājumi par pamatā esošiem riska darījumiem ir balstīti uz vispārēji izmantotām tirgus procentu likmēm vai vispārēji izmantotām nozares likmēm, kas atspoguļo līdzekļu izmaksas, un neatsaucas uz sarežģītām formulām vai atvasinātajiem instrumentiem |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.2. un 2.2.13. punkts |
||||||
STSSY66 |
26.c panta 4. punkta pirmā daļa |
Izpildes notikums, neskarot ieguldītāju izpildes darbības |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par to, ka ieguldītājam ir atļauts veikt izpildes darbību pēc izpildes notikuma attiecībā uz iniciatoru. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY67 |
26.c panta 4. punkta otrā daļa |
Kredītaizsardzības līguma izpilde – SSPE neietur nekādu naudas summu |
|
√ |
|
Vērtspapīrošanas gadījumā, izmantojot SSPE, ja ir iesniegts paziņojums par kredītaizsardzības līguma izpildi vai izbeigšanu, īss paskaidrojums, ka SSPE neietur nekādu naudas summu, kura pārsniedz to, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu minētās SSPE operatīvo darbību, aizsardzības maksājumus par pamatā esošajiem riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri izbeigšanas brīdī joprojām tiek pārstrukturēti, vai atmaksu ieguldītājiem, kas tiem pienākas saskaņā ar vērtspapīrošanas līguma noteikumiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY68 |
26.c panta 5. punkta pirmā daļa |
Sadalītie zaudējumi prioritātes secībā |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par to, ka zaudējumus sadala vērtspapīrošanas pozīcijas turētājiem laidienu prioritātes secībā, sākot ar zemākās prioritātes laidienu. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY69 |
26.c panta 5. punkta otrā daļa |
Secīga amortizācija |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka visiem laidieniem piemēro secīgu amortizāciju, lai noteiktu laidienu neatmaksāto summu katrā maksājuma dienā, sākot ar augstākās prioritātes laidienu. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY70 |
26.c panta 5. punkta trešā daļa |
Maksājumu nesecīga prioritāte |
|
√ |
|
Atkāpjoties no STSSY69. lauka, īss paskaidrojums, ka darījumi, kuriem ir raksturīga nesecīga maksājumu prioritāte, ietver izraisītājnotikumus, kas attiecas uz pamatā esošo riska darījumu rezultātiem, novedot pie maksājumu prioritātes, kura atjauno amortizāciju uz secīgiem maksājumiem prioritātes secībā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY71 |
26c. panta 5. punkta trešās daļas a) apakšpunkts |
Ar rezultātiem saistīti izraisītājnotikumi |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par STSSY70. laukā minēto obligāto ar rezultātiem saistīto izraisītājnotikumu, kas ir vai nu to riska darījumu kumulatīvās summas pieaugums, kuros netiek pildītas saistības, vai uzkrāto zaudējumu pieaugums, kas pārsniedz noteiktu procentuālo daļu no pamatā esošo riska darījumu portfeļa neatmaksātās summas. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY72 |
26.c panta 5. punkta trešās daļas b) apakšpunkts |
Ar rezultātiem saistīti izraisītājnotikumi |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par papildu retrospektīvu izraisītājnotikumu, kas minēts STSSY70. laukā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY73 |
26.c panta 5. punkta trešās daļas c) apakšpunkts |
Ar rezultātiem saistīti izraisītājnotikumi |
|
|
√ |
Sīks paskaidrojums par prospektīvu izraisītājnotikumu, kas minēts STSSY70. laukā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY74 |
26.c panta 5. punkta septītā daļa |
Nodrošinājuma summa, kas vienāda ar amortizējamo laidienu summu |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka, laidieniem amortizējoties, nodrošinājuma summu, kas vienāda ar minēto laidienu amortizācijas summu, atmaksā ieguldītājiem, ar noteikumu, ka ieguldītāji minētos laidienus ir nodrošinājuši. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY75 |
26.c panta 5. punkta astotā daļa |
Kredīta notikums un kredītaizsardzības summa, kas pieejama jebkurā maksājuma dienā |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka, ja saistībā ar pamatā esošajiem riska darījumiem ir iestājies STSSY100. vai STSSY101. laukā minētais kredītnotikums un parāda pārstrukturēšana attiecībā uz šiem riska darījumiem nav pabeigta, kredītaizsardzības summa, kas atlikusi jebkurā maksājuma dienā, ir vismaz vienāda ar minēto pamatā esošo riska darījumu nesamaksāto nominālo summu, no kuras atskaitīti jebkādi starpposma maksājumi, kas veikti saistībā ar šiem pamatā esošajiem riska darījumiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.5. punkts |
||||||
STSSY76 |
26.c panta 6. punkta a) apakšpunkts |
Priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumi vai izraisītājnotikumi – kredītkvalitāte |
|
√ |
|
Ja vērtspapīrošana ir atjaunojama vērtspapīrošana, īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā iekļauj atbilstīgus priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumus vai izraisītājnotikumus atjaunošanas laikposma izbeigšanai gadījumā, ja pamatā esošo riska darījumu kredītkvalitāte pasliktinās līdz iepriekš noteiktam slieksnim vai zemāk par to. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.3. un 2.4. punkts |
||||||
STSSY77 |
26.c panta 6. punkta b) apakšpunkts |
Priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumi vai izraisītājnotikumi – zaudējumi |
|
√ |
|
Ja vērtspapīrošana ir atjaunojama vērtspapīrošana, īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā iekļauj atbilstīgus priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumus vai izraisītājnotikumus atjaunošanas laikposma izbeigšanai gadījumā, ja zaudējumi palielinās virs iepriekš noteikta sliekšņa; |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.3. un 2.4. punkts |
||||||
STSSY78 |
26.c panta 6. punkta c) apakšpunkts |
Priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumi vai izraisītājnotikumi – jauni riska darījumi |
|
√ |
|
Ja vērtspapīrošana ir atjaunojama vērtspapīrošana, īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā iekļauj atbilstīgus priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumus vai izraisītājnotikumus atjaunošanas laikposma izbeigšanai gadījumā, ja ir nespēja noteiktā laikposmā pietiekamā apjomā piesaistīt jaunus pamatā esošus riska darījumus, kas atbilst iepriekš noteiktai kredītkvalitātei. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.3. un 2.4. punkts |
||||||
STSSY79 |
26.c panta 7. punkta a) apakšpunkts |
Līgumiskās saistības, pienākumi un atbildība – apkalpojošā sabiedrība |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā ir skaidri norādītas parādus apkalpojošās sabiedrības līgumiskās saistības, pienākumi un atbildība. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.2. punkts |
||||||
STSSY80 |
26.c panta 7. punkta a) apakšpunkts |
Līgumiskās saistības, pienākumi un atbildība – pilnvarotā persona |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā ir skaidri norādītas uzticības personas un attiecīgā gadījumā citu papildpakalpojumu sniedzēju līgumiskās saistības, pienākumi un atbildība. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.2. punkts |
||||||
STSSY81 |
26.c panta 7. punkta a) apakšpunkts |
Līgumiskās saistības, pienākumi un atbildība – pārbaudes aģents–trešā persona |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā ir skaidri norādītas STSSY126. laukā minētā pārbaudes aģenta–trešās personas līgumiskās saistības, pienākumi un atbildība. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.2. punkts |
||||||
STSSY82 |
26.c panta 7. punkta b) apakšpunkts |
Pakalpojumu sniedzēju aizstāšana saistību neizpildes vai maksātnespējas gadījumā |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā ir skaidri norādīti noteikumi, kas nodrošina parādus apkalpojošās sabiedrības, pilnvarotās personas, citu papildpakalpojumu sniedzēju vai STSSY126. laukā minētā pārbaudes aģenta–trešās personas aizstāšanu kāda no minēto pakalpojumu sniedzēju saistību neizpildes vai maksātnespējas gadījumā, ja minētie pakalpojumu sniedzēji nav iniciators, tādā veidā, kas neizraisa minēto pakalpojumu sniegšanas izbeigšanu. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.2. punkts |
||||||
STSSY83 |
26.c panta 7. punkta c) apakšpunkts |
Apkalpošanas procedūras |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā ir skaidri norādītas apkalpošanas procedūras, kas attiecas uz pamatā esošajiem riska darījumiem darījuma slēgšanas dienā un pēc tam, un apstākļi, kādos minētās procedūras var mainīt. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.6. punkts |
||||||
STSSY84 |
26.c panta 7. punkta d) apakšpunkts |
Apkalpošanas standarti |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā ir skaidri norādīti apkalpošanas standarti, kurus parādus apkalpojošajai sabiedrībai ir jāievēro, apkalpojot pamatā esošos riska darījumus visā vērtspapīrošanas laikā. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.6. punkts |
||||||
STSSY85 |
26.c panta 8. punkta pirmā daļa |
Parādus apkalpojošajai sabiedrībai nepieciešamās specializētās zināšanas |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par to, ka parādus apkalpojošajai sabiedrībai ir specializētas zināšanas, lai apkalpotu riska darījumus, kas pēc būtības ir līdzīgi vērtspapīrotiem riska darījumiem. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.6. punkts |
||||||
STSSY86 |
26.c panta 8. punkta pirmā daļa |
Ir ieviesta rūpīgi dokumentēta un pienācīga politika, procedūras un riska pārvaldības kontrole |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka parādus apkalpojošajai sabiedrībai ir rūpīgi dokumentēta un pienācīga politika, procedūras un riska pārvaldības kontrole attiecībā uz riska darījumu apkalpošanu. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.6. punkts |
||||||
STSSY87 |
26.c panta 8. punkta otrā daļa |
Apkalpošanas procedūras, kas ir vismaz tikpat stingras kā tās, ko piemēro līdzīgiem riska darījumiem, kas nav vērtspapīroti |
√ |
|
|
Īss paskaidrojums, ka parādus apkalpojošā sabiedrība pamatā esošajiem riska darījumiem piemēro apkalpošanas procedūras, kas ir vismaz tikpat stingras kā tās, kuras iniciators piemēro līdzīgiem riska darījumiem, kas nav vērtspapīroti. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.6. punkts |
||||||
STSSY88 |
26.c panta 9. punkts |
Izveidots atsauces reģistrs |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, kā iniciators uztur atjauninātu atsauces reģistru, lai jebkurā laikā identificētu pamatā esošos riska darījumus. |
N.p. |
||||||
STSSY89 |
26.c panta 9. punkts |
Atsauces reģistrs – saturs |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka STSSY88. laukā minētajā atsauces reģistrā norāda atsauces parādniekus, atsauces saistības, no kurām izriet pamatā esošie riska darījumi, un – par katru pamatā esošo riska darījumu – nominālo summu, kas ir aizsargāta un nav atmaksāta. |
N.p. |
||||||
STSSY90 |
26.c panta 10. punkts |
Konfliktu starp dažādām ieguldītāju kategorijām savlaicīga atrisināšana |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka darījuma dokumentācijā ietver skaidrus noteikumus, kas palīdz laikus risināt konfliktus starp dažādām ieguldītāju kategorijām. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 3.4.7. un 3.4.8. punkts |
||||||
STSSY91 |
26.c panta 10. punkts |
SSPE – skaidri definētas balsošanas tiesības |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka, ja vērtspapīrošanā izmanto SSPE, balsstiesības tiek skaidri noteiktas un piešķirtas parādzīmju turētājiem, un tiek skaidri norādīta tās uzticības personas un citu vienību atbildība, kurām ir fiduciāri pienākumi pret ieguldītājiem. |
N.p. |
||||||
STSSY92 |
26.d panta 1. punkts |
Dati par vēsturiskiem rādītājiem attiecībā uz saistību neizpildi un zaudējumiem |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pirms cenas noteikšanas potenciālajiem ieguldītājiem dara pieejamus datus par statiskiem un dinamiskiem vēsturiskiem rādītājiem par saistību neizpildi un zaudējumiem, piemēram, datus par pārkāpumiem un saistību neizpildi (kas aptver vismaz 5 gadu periodu), attiecībā uz riska darījumiem, kas būtībā ir līdzīgi riska darījumiem, kuri tiek vērtspapīroti, un šādu datu avotus un pamatojumu apgalvojumam par līdzību. |
Deleģētās regulas (ES) 2019/980 19. pielikuma 2.2.2. punkts |
||||||
STSSY93 |
26.d panta 2. punkts |
Pamatā esošo riska darījumu izlase, kam veic ārēju pārbaudi |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pirms darījuma noslēgšanas atbilstoša un neatkarīga puse veic pamatā esošo riska darījumu izlases ārēju pārbaudi, tostarp pārbaudot, vai pamatā esošie riska darījumi ir atbilstīgi kredītaizsardzībai saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu. |
N.p. |
||||||
STSSY94 |
26.d panta 3. punkts |
Saistību naudas plūsmas modeļa pieejamība potenciālajiem ieguldītājiem |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pirms vērtspapīrošanas cenas noteikšanas iniciators potenciālajiem ieguldītājiem dara pieejamu saistību naudas plūsmas modeli, kas precīzi atspoguļo līgumattiecības starp pamatā esošajiem riska darījumiem un maksājumiem starp iniciatoru, ieguldītājiem, citām trešām personām un, ja piemērojams, SSPE, un pēc cenas noteikšanas minēto modeli dara pieejamu ieguldītājiem un – pēc pieprasījuma – potenciālajiem ieguldītājiem. |
N.p. |
||||||
STSSY95 |
26.d panta 4. punkta pirmā daļa |
Publikācija par ekoloģiskajiem raksturlielumiem saistībā ar pamatā esošajiem riska darījumiem, kas ir aizdevumi mājokļa iegādei vai automašīnas iegādei vai automašīnu izpirkumnomas darījumi |
|
√ |
|
Tādas vērtspapīrošanas gadījumā, kur pamatā esošie riska darījumi ir aizdevumi mājokļa vai automobiļa iegādei vai automobiļa izpirkumnomas darījumi, ja vien netiek piemērots izņēmums STSSY96. laukā, īss paskaidrojums, ka iniciators kā daļu no informācijas, ko atklāj, ievērojot Regulas (ES) 2017/2402 7. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, dara pieejamu informāciju par to aktīvu vidisko sniegumu, kuri finansēti ar šādiem aizdevumiem. |
N.p. |
||||||
STSSY96 |
26.d panta 4. punkta otrā daļa |
Atkāpe no prasības publicēt ekoloģiskos raksturlielumus pamatā esošajiem riska darījumiem, kas ietver aizdevumus mājokļa iegādei vai automašīnas iegādei vai automašīnu izpirkumnomas darījumus |
|
√ |
|
Ja iniciators nolemj veikt atkāpi no prasības STSSY95. laukā, īss paskaidrojums, ka iniciators publicē pieejamo informāciju, kas saistīta ar aktīvu, kuri finansēti ar pamatā esošiem riska darījumiem, svarīgāko negatīvo ietekmi uz to ilgtspējas faktoriem. |
N.p. |
||||||
STSSY97 |
26.d panta 5. punkts |
Iniciators, kas ir atbildīgs par atbilstību Regulas (ES) 2017/2402 7. pantam |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka iniciators ir atbildīgs par atbilstību Regulas (ES) 2017/2402 7. pantam. |
N.p. |
||||||
STSSY98 |
26.d panta 5. punkts |
Potenciālajiem ieguldītājiem pieejamā informācija par Regulas (ES) 2017/2402 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka Regulas (ES) 2017/2402 7. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā prasīto informāciju pirms cenas noteikšanas potenciālajiem ieguldītājiem dara pieejamu pēc viņu pieprasījuma. |
N.p. |
||||||
STSSY99 |
26.d panta 5. punkts |
Informācija par Regulas (ES) 2017/2402 7. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, kas pieejama potenciālajiem ieguldītājiem vismaz projekta vai sākotnējā veidā |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka Regulas (ES) 2017/2402 7. panta 1. punkta pirmās daļas b)–d) apakšpunktā prasīto informāciju pirms cenas noteikšanas dara pieejamu vismaz projekta jeb sākotnējā formā un ka dokumentācijas galīgo versiju ieguldītājiem dara pieejamu vēlākais 15 dienas pēc darījuma noslēgšanas. |
N.p. |
||||||
STSSY100 |
26.e panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
Kredītnotikumi un garantiju izmantošana |
|
√ |
|
Ja riska pārvešanai izmanto garantijas, īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības līgums attiecas vismaz uz tiem kredītnotikumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 215. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
N.p. |
||||||
STSSY101 |
26.e panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
Kredītnotikumi un kredītu atvasināto instrumentu izmantošana |
|
√ |
|
Ja riska pārvešanai izmanto kredītu atvasinātos instrumentus, īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības līgums attiecas vismaz uz tiem kredītnotikumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 216. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
N.p. |
||||||
STSSY102 |
26.e panta 1. punkta otrā daļa |
Dokumentētais kredītaizsardzības līgums |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka visus kredītnotikumus dokumentē. |
N.p. |
||||||
STSSY103 |
26.e panta 1. punkta trešā daļa |
Pārskatīšanas pasākumi neizslēdz atbilstīgu kredītnotikumu izraisīšanu |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka pārskatīšanas pasākumi Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.b panta nozīmē, kurus piemēro pamatā esošajiem riska darījumiem, neizslēdz atbilstošu kredītnotikumu izraisīšanu. |
N.p. |
||||||
STSSY104 |
26.e panta 2. punkta pirmā daļa |
Kredītaizsardzības maksājums, kura pamatā ir faktiskie zaudējumi un standarta atgūšanas politika un procedūras |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības maksājumu pēc kredītnotikuma iestāšanās aprēķina, pamatojoties uz faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies iniciatoram vai sākotnējam aizdevējam un ko pārstrukturē saskaņā ar to standarta atgūšanas politiku un procedūrām attiecībā uz konkrētajiem riska darījumu veidiem, un reģistrē to finanšu pārskatos maksājuma veikšanas laikā. |
N.p. |
||||||
STSSY105 |
26.e panta 2. punkta pirmā daļa |
Kredītaizsardzības maksājums, kas veicams noteiktā laikposmā |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka galīgo kredītaizsardzības maksājumu veic noteiktā laikposmā pēc konkrētā pamatā esošā riska darījuma parāda pārstrukturēšanas, ja parāda pārstrukturēšana tiek pabeigta pirms juridiski noteiktā termiņa vai kredītaizsardzības līguma priekšlaicīgas izbeigšanas. |
N.p. |
||||||
STSSY106 |
26.e panta 2. punkta pirmā daļa |
Starpposma kredītaizsardzības maksājums, kas veicams ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kredītnotikuma iestāšanās |
|
√ |
|
Gadījumos, kad parāda pārstrukturēšana attiecībā uz zaudējumiem, kas saistīti ar konkrētu pamatā esošo riska darījumu, nav pabeigta līdz Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 2. punkta otrajā daļā minētā sešu mēnešu perioda beigām, īss paskaidrojums, ka starpposma kredītaizsardzības maksājumu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc STSSY100. un STSSY101. laukā minētā kredītnotikuma iestāšanās. |
N.p. |
||||||
STSSY107 |
26.e panta 2. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunkts |
Starpposma kredītaizsardzības maksājums, kas ir lielāks nekā piemērojamā paredzamo zaudējumu summa |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka starpposma kredītaizsardzības maksājums ir vismaz lielākais no šādiem rādītājiem:
|
N.p. |
||||||
STSSY108 |
26.e panta 2. punkta trešā daļa |
Starpposma kredītaizsardzības maksājuma noteikumi |
|
√ |
|
Kad ir veikts starpposma kredītaizsardzības maksājums, īss paskaidrojums, ka STSSY106. laukā minēto galīgo kredītaizsardzības maksājumu veic, lai zaudējumu starpposma norēķinu pielāgotu faktiskajiem zaudējumiem. |
N.p. |
||||||
STSSY109 |
26.e panta 2. punkta ceturtā daļa |
Starpposma un galīgo kredītaizsardzības maksājumu aprēķināšanas metode |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka starpposma un galīgā kredītaizsardzības maksājuma aprēķināšanas metodi precizē kredītaizsardzības līgumā. |
N.p. |
||||||
STSSY110 |
26.e panta 2. punkta piektā daļa |
Kredītaizsardzības maksājums, kas ir proporcionāls nesamaksātās nominālās summas daļai |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības maksājums ir proporcionāls attiecīgā pamatā esošā riska darījuma, uz kuru attiecas kredītaizsardzības līgums, neatmaksātās nominālās summas daļai. |
N.p. |
||||||
STSSY111 |
26.e panta 2. punkta sestā daļa |
Kredītaizsardzības maksājuma izpildāmība |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka iniciatora tiesības saņemt kredītaizsardzības maksājumu ir izpildāmas. |
N.p. |
||||||
STSSY112 |
26.e panta 2. punkta sestā daļa |
Summa, kas ieguldītājiem ir jāmaksā saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu, ir noteikta kredītaizsardzības līgumā. |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka summas, kas ieguldītājiem jāmaksā saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu, ir skaidri noteiktas kredītaizsardzības līgumā un ir ierobežotas. |
N.p. |
||||||
STSSY113 |
26.e panta 2. punkta sestā daļa |
Summu aprēķināšana jebkādos apstākļos |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka jebkuros apstākļos ir iespējams aprēķināt summas, kas ieguldītājiem jāmaksā saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu. |
N.p. |
||||||
STSSY114 |
26.e panta 2. punkta sestā daļa |
Ieguldītāji veic maksājumus saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu. |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības līgumā ir skaidri izklāstīti apstākļi, kādos ieguldītājiem ir jāveic maksājumi. |
N.p. |
||||||
STSSY115 |
26.e panta 2. punkta sestā daļa |
Pārbaudes aģenta–trešās personas novērtējums par apstākļiem, kas izraisa ieguldītāju maksājumus |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona novērtē, vai ir radušies kredītaizsardzības līgumā izklāstītie apstākļi, kādos ieguldītājiem ir jāveic maksājumi. |
N.p. |
||||||
STSSY116 |
26.e panta 2. punkta septītā daļa |
Kredītaizsardzības maksājums, kas aprēķināts individuālā pamatā esošā riska darījuma līmenī. |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības maksājuma summu aprēķina tā individuālā pamatā esošā riska darījuma līmenī, attiecībā uz kuru ir iestājies kredītnotikums. |
N.p. |
||||||
STSSY117 |
26.e panta 3. punkta pirmā daļa |
Norādītais maksimālais pagarinājums, ko piemēro parāda pārstrukturēšanai |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības līgumā norāda maksimālo pagarinājumu, ko piemēro parāda pārstrukturēšanai, kas attiecas uz tiem pamatā esošajiem riska darījumiem, attiecībā uz kuriem ir iestājies Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 1. punktā minētais kredītnotikums, bet attiecībā uz kuriem līdz juridiski noteiktajam dzēšanas termiņam vai kredītaizsardzības līguma priekšlaicīgai izbeigšanai parāda pārstrukturēšana nav pabeigta. |
N.p. |
||||||
STSSY118 |
26.e panta 3. punkta pirmā daļa |
Pagarinājuma periods, kas ir mazāks par diviem gadiem |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka STSSY117. laukā minētais pagarinājums nav ilgāks par diviem gadiem. |
N.p. |
||||||
STSSY119 |
26.e panta 3. punkta pirmā daļa |
Galīgais kredītaizsardzības maksājums, kura pamatā ir iniciatora galīgo zaudējumu aplēses |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības līgumā paredz, ka līdz STSSY117. laukā minētā pagarinājuma beigām veic galīgo kredītaizsardzības maksājumu, pamatojoties uz iniciatora galīgo zaudējumu aplēsi, ko iniciators tajā laikā ir reģistrējis savos finanšu pārskatos, pieņemot, ka kredītaizsardzības līgums nepastāv un nesedz nekādus zaudējumus. |
N.p. |
||||||
STSSY120 |
26.e panta 3. punkta otrā daļa |
Kredītaizsardzības līguma izbeigšana |
|
√ |
|
Ja kredītaizsardzības līgums tiek izbeigts, īss paskaidrojums, ka parāda pārstrukturēšana attiecībā uz visiem neatmaksātajiem kredītnotikumiem, kas iestājušies pirms šīs izbeigšanas, turpinās tādā pašā veidā, kā aprakstīts Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 3. punkta pirmajā daļā. |
N.p. |
||||||
STSSY121 |
26.e panta 3. punkta trešā daļa |
Kredītaizsardzības prēmijas, kas atkarīgas no nenomaksātās nominālās summas |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka kredītaizsardzības prēmijas, kas jāmaksā saskaņā ar kredītaizsardzības līgumu, strukturē kā atkarīgas no ienākumus nesošu vērtspapīrotu riska darījumu neatmaksātās nominālās summas attiecīgā maksājuma veikšanas brīdī, un tās atspoguļo aizsargātā laidiena risku. |
N.p. |
||||||
STSSY122 |
26.e panta 3. punkta trešā daļa |
Kredītaizsardzības līgums, kurā nenosaka mehānismus, ar kuriem var izvairīties no zaudējumu faktiskās attiecināšanas uz ieguldītājiem vai tos attiecināt mazākā mērā |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka STSSY117. lauka vajadzībām kredītaizsardzības līgumā nenosaka garantētās prēmijas, prēmiju priekšmaksājumus, atlaižu mehānismus vai citus mehānismus, ar kuriem var izvairīties no zaudējumu faktiskās attiecināšanas uz ieguldītājiem vai tos attiecināt mazākā mērā, vai daļu no samaksātajām prēmijām atmaksāt iniciatoram pēc darījuma termiņa beigām. |
N.p. |
||||||
STSSY123 |
26.e panta 3. punkta ceturtā daļa |
Atkāpe attiecībā uz prēmiju priekšmaksājumiem |
|
√ |
|
Atkāpjoties no STSSY121. un STSSY122. lauka, ja dalībvalsts tiesību aktos ir īpaši paredzēta garantiju sistēma un ja tai piemēro atbalsta garantiju, ko sniedz jebkura no Regulas (ES) Nr. 575/2013 214. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā minētajām vienībām, īss paskaidrojums, ka prēmiju priekšmaksājumi ir atļauti ar nosacījumu, ka tiek ievēroti valsts atbalsta noteikumi. |
N.p. |
||||||
STSSY124 |
26.e panta 3. punkta piektā daļa |
Kredītaizsardzības prēmijas apraksts darījuma dokumentācijā |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā apraksta, kā tiek aprēķināta kredītaizsardzības prēmija un visi parādzīmju kuponi, ja tādi ir, attiecībā uz katru maksājuma dienu visā vērtspapīrošanas laikā. |
N.p. |
||||||
STSSY125 |
26.e panta 3. punkta sestā daļa |
Ieguldītāju tiesību izpildāmība |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka ieguldītāju tiesības saņemt kredītaizsardzības prēmijas ir izpildāmas. |
N.p. |
||||||
STSSY126 |
26.e panta 4. punkta pirmā daļa |
Pārbaudes aģenta–trešās personas iecelšana pirms darījuma slēgšanas dienas |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka pirms darījuma slēgšanas dienas iniciators ieceļ pārbaudes aģentu–trešo personu. |
N.p. |
||||||
STSSY127 |
26.e panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
Pārbaudes aģenta–trešās personas pārbaude – paziņojums par kredītnotikumu, kas noteikts kredītaizsardzības līguma noteikumos |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona attiecībā uz katru pamatā esošo riska darījumu, par kuru ir sniegts paziņojums par kredītnotikumu, pārbauda, vai tas ir kredītnotikums, kā noteikts kredītaizsardzības līguma noteikumos. |
N.p. |
||||||
STSSY128 |
26.e panta 4. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
Pārbaudes aģenta–trešās personas pārbaude – pamatā esošais riska darījums, kas iekļauts atsauces portfelī |
√ |
|
|
Attiecībā uz katru pamatā esošo riska darījumu, par kuru ir sniegts paziņojums par kredītnotikumu, apstiprinājums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona pārbauda, vai pamatā esošais riska darījums attiecīgā kredītnotikuma iestāšanās brīdī bija iekļauts atsauces portfelī. |
N.p. |
||||||
STSSY129 |
26.e panta 4. punkta pirmās daļas c) apakšpunkts |
Pārbaudes aģenta–trešās personas pārbaude – atbilstības kritēriji, kas izpildīti laikā, kad pamatā esošo riska darījumu iekļāva atsauces portfelī |
√ |
|
|
Attiecībā uz katru pamatā esošo riska darījumu, par kuru ir sniegts paziņojums par kredītnotikumu, apstiprinājums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona pārbauda, vai pamatā esošais riska darījums laikā, kad to iekļāva atsauces portfelī, atbilda atbilstības kritērijiem. |
N.p. |
||||||
STSSY130 |
26.e panta 4. punkta pirmās daļas d) apakšpunkts |
Pārbaudes aģenta–trešās personas pārbaude – atbilstība papildināšanas nosacījumiem |
√ |
|
|
Attiecībā uz katru pamatā esošo riska darījumu, par kuru ir sniegts paziņojums par kredītnotikumu, apstiprinājums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona pārbauda, vai –, ja pamatā esošs riska darījums pievienots vērtspapīrošanai papildināšanas rezultātā, – vai šāda papildināšana atbilda papildināšanas nosacījumiem. |
N.p. |
||||||
STSSY131 |
26.e panta 4. punkta pirmās daļas e) apakšpunkts |
Pārbaudes aģenta–trešās personas pārbaude – zaudējumi, kas atbilst iniciatora pārskatam par peļņu un zaudējumiem |
√ |
|
|
Attiecībā uz katru pamatā esošo riska darījumu, par kuru ir sniegts paziņojums par kredītnotikumu, apstiprinājums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona pārbauda, vai galīgo zaudējumu summa atbilst zaudējumiem, ko iniciators reģistrējis savā peļņas un zaudējumu pārskatā. |
N.p. |
||||||
STSSY132 |
26.e panta 4. punkta pirmās daļas f) apakšpunkts |
Pārbaudes aģenta–trešās personas pārbaude – zaudējumi, kas pareizi sadalīti starp ieguldītājiem |
√ |
|
|
Attiecībā uz katru pamatā esošo riska darījumu, par kuru ir sniegts paziņojums par kredītnotikumu, apstiprinājums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona pārbauda, vai laikā, kad tiek veikts galīgais kredītaizsardzības maksājums, zaudējumi, kas attiecas uz pamatā esošajiem riska darījumiem, ir pareizi sadalīti starp ieguldītājiem. |
N.p. |
||||||
STSSY133 |
26.e panta 4. punkta otrā daļa |
Pārbaudes aģents–trešā persona, kas ir neatkarīgs no iniciatoriem, ieguldītājiem un (attiecīgā gadījumā) no SSPE |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona ir neatkarīgs no iniciatora, ieguldītājiem un attiecīgā gadījumā no SSPE. |
N.p. |
||||||
STSSY134 |
26.e panta 4. punkta otrā daļa |
Pārbaudes aģenta–trešās personas iecelšana līdz darījuma slēgšanas dienai |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona ir piekritis tā iecelšanai par pārbaudes aģentu–trešo personu līdz darījuma slēgšanas dienai. |
N.p. |
||||||
STSSY135 |
26.e panta 4. punkta trešā daļa |
Pārbaudes aģenta–trešās personas pārbaude, ko veic izlases veidā |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka STSSY126. laukā minētais pārbaudes aģents–trešā persona veic pārbaudi izlases veidā, nevis pārbaudot katru individuālo pamatā esošo riska darījumu, par kuru tiek prasīts kredītaizsardzības maksājums. |
N.p. |
||||||
STSSY136 |
26.e panta 4. punkta trešā daļa |
Iespēja ieguldītājiem pieprasīt, lai pārbaudes aģents–trešā persona pārbaudītu katru pamatā esošo riska darījumu |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par to, vai un kā ieguldītāji var pieprasīt jebkura konkrēta pamatā esošā riska darījuma atbilstības pārbaudi, ja tie nav apmierināti ar izlases veida pārbaudi. |
N.p. |
||||||
STSSY137 |
26.e panta 4. punkta ceturtā daļa |
Iespēja, ka pārbaudes aģents–trešā persona var piekļūt visai būtiskajai informācijai |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums par to, ka iniciators darījuma dokumentācijā iekļauj apņemšanos sniegt STSSY126. laukā minētajam pārbaudes aģentam–trešai personai visu informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 4. punkta pirmās daļas a)–f) apakšpunktā noteikto prasību izpildi. |
N.p. |
||||||
STSSY138 |
26.e panta 5. punkta pirmās daļas a) līdz f) apakšpunkts |
Izbeigšanas gadījumi |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka iniciators nevar izbeigt darījumu pirms tā termiņa, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 5. punkta a) līdz f) apakšpunktā. |
N.p. |
||||||
STSSY139 |
26.e panta 5. punkta otrā daļa |
Darījuma dokumentācija – atsaukšanas tiesības |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā norāda, ka attiecīgajā darījumā ir ietvertas kādas no Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 5. punkta pirmās daļas d) un e) apakšpunktā minētajām atsaukšanas tiesībām un kā šādas atsaukšanas tiesības ir strukturētas. |
N.p. |
||||||
STSSY140 |
26.e panta 5. punkta trešā daļa |
Darījuma dokumentācija – atsaukums noteiktā brīdī nav strukturēts tā, lai izvairītos no zaudējumu attiecināšanas uz kredītkvalitātes uzlabojumu pozīcijām |
|
√ |
|
Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 5. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta vajadzībām īss paskaidrojums, ka atsaukums noteiktā brīdī nav strukturēts tā, lai izvairītos no zaudējumu attiecināšanas uz kredītkvalitātes uzlabojumu pozīcijām vai citām ieguldītāju turētām pozīcijām, un nav arī citādi strukturēts, lai nodrošinātu kredītkvalitātes uzlabojumus. |
N.p. |
||||||
STSSY141 |
26.e panta 5. punkta ceturtā daļa |
Atsaukums noteiktā brīdī |
|
√ |
|
Ja atsaukumu noteiktā brīdī iekļauj darījumā, īss paskaidrojums, ka STSSY139. un STSSY140. laukā minētās prasības tiek pildītas, tostarp, pamatojot šāda atsaukuma izmantošanu un norādot ticamu pārskatu, kas parāda, ka atsaukuma izmantošanas iemesls nav pamatā esošo aktīvu kvalitātes pasliktināšanās. |
N.p. |
||||||
STSSY142 |
26.e panta 5. punkta piektā daļa |
Fondētā kredītaizsardzība – nodrošinājuma atdošana ieguldītājiem, ievērojot laidienu prioritāro secību |
|
√ |
|
Attiecībā uz fondēto kredītaizsardzību īss paskaidrojums, ka, beidzoties kredītaizsardzības līgumam, nodrošinājumu atdod ieguldītājiem, ievērojot laidienu prioritāro secību saskaņā ar attiecīgo maksātnespējas tiesību aktu noteikumiem, kas piemērojami iniciatoram. |
N.p. |
||||||
STSSY143 |
26.e panta 6. punkts |
Darījuma izbeigšana, ko veic ieguldītāji, ja nav samaksāta kredītaizsardzības prēmija |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka ieguldītāji nevar izbeigt darījumu pirms termiņa kāda cita iemesla dēļ, izņemot to, ka iniciators nav samaksājis kredītaizsardzības prēmiju vai ir citādi būtiski pārkāpis līgumsaistības. |
N.p. |
||||||
STSSY144 |
26.e panta 7. punkta a) apakšpunkts |
Sintētiskās atlikušās starpības summa, kas norādīta darījuma dokumentācijā un izteikta kā fiksēta procentuālā daļa no kopējā neatmaksātā portfeļa atlikuma |
|
√ |
|
Ja iniciators uzņemas saistības attiecībā uz sintētisko atlikušo starpību, kas ir pieejama kā kredītkvalitātes uzlabojums ieguldītājiem, īss paskaidrojums, ka sintētiskās atlikušās starpības summa, ko iniciators apņemas izmantot kā kredītkvalitātes uzlabojumu katrā maksājuma periodā, ir norādīta darījuma dokumentācijā un izteikta kā fiksēta procentuālā daļa no kopējā neatmaksātā portfeļa atlikuma attiecīgā maksājuma perioda sākumā (fiksētā sintētiskā atlikusī starpība). |
N.p. |
||||||
STSSY145 |
26.e panta 7. punkta b) apakšpunkts |
Neizmantotā sintētiskā atlikusī starpība, kas jāatmaksā iniciatoram |
|
√ |
|
Ja iniciators uzņemas saistības attiecībā uz sintētisko atlikušo starpību, kas ir pieejama kā kredītkvalitātes uzlabojums ieguldītājiem, īss paskaidrojums, ka sintētisko atlikušo starpību, ko neizmanto, lai segtu kredītzaudējumus, kuri rodas katrā maksājuma periodā, atmaksā iniciatoram. |
N.p. |
||||||
STSSY146 |
26.e panta 7. punkta c) apakšpunkts |
Iniciatori, kuri izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu pieeju – kopējā summa, par kuru uzņemtas saistības, kas gadā nav lielāka par visu minētajā gada pamatā esošo riska darījumu viena gada regulatīvajām paredzamo zaudējumu summām |
|
√ |
|
Ja iniciators uzņemas saistības attiecībā uz sintētisko atlikušo starpību, kas ir pieejama kā kredītkvalitātes uzlabojums ieguldītājiem, īss paskaidrojums, ka iniciatoriem, kuri izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. pantā, kopējā summa, par kuru uzņemtas saistības, gadā nav lielāka par visu minētajā gada pamatā esošo riska darījumu viena gada regulatīvajām paredzamo zaudējumu summām, kas aprēķinātas saskaņā ar minētās regulas 158. pantu. |
N.p. |
||||||
STSSY147 |
26.e panta 7. punkta d) apakšpunkts |
Iniciatori, kuri neizmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu pieeju – pamatā esošā portfeļa viena gada paredzamo zaudējumu aprēķins, ko skaidri nosaka darījuma dokumentācijā |
|
√ |
|
Ja iniciators uzņemas saistības attiecībā uz sintētisko atlikušo starpību, kas ir pieejama kā kredītkvalitātes uzlabojums ieguldītājiem, īss paskaidrojums, ka iniciatoriem, kuri neizmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. pantā, pamatā esošā portfeļa viena gada paredzamo zaudējumu aprēķinu skaidri nosaka darījuma dokumentācijā. |
N.p. |
||||||
STSSY148 |
26.e panta 7. punkta e) apakšpunkts |
Sintētiskās atlikušās starpības nosacījumi, kas norādīti darījuma dokumentācijā |
|
√ |
|
Ja iniciators uzņemas saistības attiecībā uz sintētisko atlikušo starpību, kas ir pieejama kā kredītkvalitātes uzlabojums ieguldītājiem, īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā ir norādīti Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 7. punktā izklāstītie nosacījumi. |
N.p. |
||||||
STSSY149 |
26.e panta 8. punkta a), b) un c) apakšpunkts |
Izmantotā kredītaizsardzība |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, kurām no turpmāk minētajām formām kredītaizsardzības līgums atbilst:
|
N.p. |
||||||
STSSY150 |
26.e panta 9. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
Iniciatora tiesību izmantot nodrošinājumu, lai īstenotu ieguldītāju aizsardzības maksājumu saistības, izpildāmība, izmantojot atbilstīgus nodrošinājuma līgumus |
|
|
√ |
Ja tiek izmantota Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 8. punkta c) apakšpunktā minētā kredītaizsardzība, detalizēts paskaidrojums par to, kā iniciatora tiesības izmantot nodrošinājumu, lai īstenotu ieguldītāju aizsardzības maksājumu saistības, ir izpildāmas, un kā minēto tiesību izpildāmība tiek nodrošināta, izmantojot atbilstīgus nodrošinājuma līgumus. |
N.p. |
||||||
STSSY151 |
26.e panta 9. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
Ieguldītāju tiesības atdot atpakaļ jebkādu nodrošinājumu, kas nav izmantots, ja vērtspapīrošana ir noslēgta vai līdz ar laidienu amortizēšanu |
|
√ |
|
Ja tiek izmantota Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 8. punkta c) apakšpunktā minētā kredītaizsardzība, īss paskaidrojums, ka ieguldītāju tiesības atdot atpakaļ jebkādu nodrošinājumu, kas nav izmantots, lai izpildītu aizsardzības maksājumus, ja vērtspapīrošana ir noslēgta vai līdz ar laidienu amortizēšanu, ir izpildāmas. |
N.p. |
||||||
STSSY152 |
26.e panta 9. punkta pirmās daļas c) apakšpunkts |
Vērtspapīros ieguldītais nodrošinājums – darījuma dokumentācijā norādītie atbilstības kritēriji un glabāšanas kārtība |
|
|
√ |
Ja tiek izmantota Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 8. punkta c) apakšpunktā minētā kredītaizsardzība, detalizēts paskaidrojums par to, kā, ja nodrošinājums ir ieguldīts vērtspapīros, darījuma dokumentācijā ir izklāstīti šādu vērtspapīru atbilstības kritēriji un glabāšanas kārtība. |
N.p. |
||||||
STSSY153 |
26.e panta 9. punkta otrā daļa |
Ieguldītāji, kas ir pakļauti iniciatora kredītriskam |
|
√ |
|
Īss paskaidrojums, ka darījuma dokumentācijā norāda, vai ieguldītāji joprojām ir pakļauti iniciatora kredītriskam. |
N.p. |
||||||
STSSY154 |
26.e panta 9. punkta trešā daļa |
Juridiskā padomnieka atzinums, kas apstiprina, ka kredītaizsardzība ir izpildāma visās jurisdikcijās |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka iniciators ir ieguvis kvalificēta juridiskā padomnieka atzinumu, kas apstiprina, ka kredītaizsardzība ir izpildāma visās attiecīgajās jurisdikcijās. |
N.p. |
||||||
STSSY155 |
26.e panta 10. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
Augstas kvalitātes nodrošinājums – 0 % riska svērtie parāda vērtspapīri |
|
√ |
|
Ja kredītaizsardzība tiek sniegta saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 10. punkta a) apakšpunktu 0 % riska svērto parāda vērtspapīru veidā, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 2. nodaļā, īss paskaidrojums, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:
|
N.p. |
||||||
STSSY156 |
26.e panta 10. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
Augstas kvalitātes nodrošinājums – nauda trešās personas kredītiestādē ar 3. vai augstāku kredītkvalitātes pakāpi |
|
√ |
|
Ja kredītaizsardzība tiek sniegta saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 10. punkta b) apakšpunktu, īss paskaidrojums par nodrošinājuma līgumu, kas iniciatoram un ieguldītājam dod iespēju izmantot nodrošinājumu naudas veidā, kas tiek turēts trešās personas kredītiestādē ar 3. vai augstāku kredītkvalitātes pakāpi atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. pantā izklāstītajai attiecināšanai. |
N.p. |
||||||
STSSY157 |
26.e panta 10. punkta otrā daļa |
Atkāpe – nodrošinājums skaidras naudas noguldījuma veidā pie iniciatora |
|
|
√ |
Ja tiek izmantota atkāpe no Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 10. punkta pirmās daļas, detalizēts paskaidrojums par nodrošinājuma līgumu un ieguldītāja piekrišanu, sniedzot tikai iniciatoram iespēju izmantot augstas kvalitātes nodrošinājumu skaidras naudas noguldījuma veidā pie iniciatora vai vienā no tā filiālēm. |
N.p. |
||||||
STSSY158 |
26.e panta 10. punkta trešā daļa |
Nodrošinājums skaidras naudas noguldījuma veidā pie iniciatora – kompetentās iestādes atļauja |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, ka kompetentās iestādes, kas norīkotas saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 29. panta 5. punktu, var atļaut iniciatoram vai vienai no tā filiālēm, ja iniciators vai viena no tā filiālēm atbilst kredītkvalitātes 3. pakāpei, sniegt nodrošinājumu skaidras naudas veidā ar noteikumu, ka iespējams dokumentēt tirgus grūtības, objektīvus šķēršļus, kas saistīti ar iestādes dalībvalstij piešķirto kredītkvalitātes pakāpi, vai būtiskas potenciālas koncentrācijas problēmas attiecīgajā dalībvalstī sakarā ar Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 10. punkta otrajā daļā minētās prasības par kredītkvalitātes 2. pakāpi kā minimālo pakāpi piemērošanu. |
N.p. |
||||||
STSSY159 |
26.e panta 10. punkta ceturtā daļa |
Nodrošinājuma pārvešana, ja trešās personas kredītiestāde vai iniciators vairs neatbilst minimālajai kredītkvalitātes pakāpei |
|
|
√ |
Detalizēts paskaidrojums par to, kā nodrošinājumu pārved saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2402 26.e panta 10. punkta ceturto daļu, ja nodrošinājums tika turēts skaidras naudas veidā noguldījumā pie iestādes, kas vairs neatbilst minimālajai kredītkvalitātes pakāpei. |
N.p. |
||||||
STSSY160 |
26.e panta 10. punkta piektā daļa |
Atbilstība nodrošinājuma prasībām attiecībā uz ieguldījumiem iniciatora emitētās ar kredītrisku saistītās parādzīmēs |
√ |
|
|
Apstiprinājums, ka ir ieguldījums iniciatora emitētās ar kredītrisku saistītās parādzīmēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 218. pantu. |
N.p. |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).
(2) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1851 (2019. gada 28. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2402 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par vērtspapīrošanas pamatā esošo riska darījumu viendabīgumu (OV L 285, 6.11.2019., 1. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/52 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1302
(2022. gada 20. aprīlis),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem un procedūrām, lai pieteiktos atbrīvojumam no pozīciju limitiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 57. panta 1. punkta sesto daļu, 57. panta 3. punkta piekto daļu un 57. panta 12. punkta trešo daļu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2021/338 (2) ir paredzēti grozījumi Direktīvas 2014/65/ES 57. pantā cita starpā attiecībā uz pozīciju limitiem, un tie ietver arī jaunus saistītus pilnvarojumus. |
(2) |
Lai uzlabotu finanšu tirgu stabilitāti un integritāti Savienībā, būtu jānosaka metodika, kā saskaņoti aprēķināt pozīciju limitus preču atvasinātajiem instrumentiem. Minētajai metodikai būtu jānovērš regulējuma arbitrāža un jāveicina saskaņotība, vienlaikus nodrošinot kompetentajām iestādēm pietiekamu elastību, lai tās varētu ņemt vērā atšķirības starp dažādiem preču atvasināto instrumentu tirgiem un darījumu pamatā esošo preču tirgiem. Limitu aprēķināšanas metodikai būtu jāļauj kompetentajām iestādēm panākt līdzsvaru starp mērķiem noteikt limitus pietiekami zemā līmenī, lai novērstu, ka personas, kas tur šo preču atvasināto instrumentu pozīcijas, ļaunprātīgi izmanto vai kropļo tirgu, un mērķiem atbalstīt sakārtotas cenu noteikšanas un norēķinu sistēmas, izveidot jaunus preču atvasinātos instrumentus un ļaut preču atvasinātajiem instrumentiem turpināt atbalstīt komercdarbību norisi darījumu pamatā esošo preču tirgū. |
(3) |
Lai nodrošinātu vienotu izpratni, būtu jādefinē vairāki jēdzieni, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES, un šajā regulā izmantotie tehniskie termini. |
(4) |
Tirgus dalībnieku garajām un īsajām pozīcijām konkrētā preču atvasinātajā instrumentā būtu jāveic savstarpēja tīrvērte, lai noteiktu pozīcijas faktisko apjomu, kādu tirgus dalībnieks jebkurā brīdī kontrolē. Tādas pozīcijas apjoms, kura tiek turēta, izmantojot iespējas līgumu vai preču atvasināto instrumentu, ko tirgo tajā pašā tirdzniecības vietā un kas ir galvenā līguma apakšlīgums, būtu jāaprēķina uz delta ekvivalenta pamata. Lai būtu iespējams visaptverošs, centralizēts un reprezentatīvs pārskats par personas darbību un lai izvairītos no tā, ka tiek apiets galvenajam līgumam noteiktā pozīcijas limita mērķis, kopējai pozīcijai, ko persona tur tirdzniecības vietā tirgotā preču atvasinātajā instrumentā, būtu jāietver arī pozīcija, kas izriet no starpības līguma komponentu sadalīšanas, kurus atļauts tirgot kā vienu tirgojamu instrumentu tajā pašā tirdzniecības vietā, un pozīcijas preču atvasinātajos instrumentos, ko tirgo tajā pašā tirdzniecības vietā un kas ir galvenā līguma apakšlīgums attiecībā uz to apjomu (tā sauktie mini līgumi) vai cenu noteikšanas perioda termiņu, piemēram, mēneša bilances (tā sauktie balmo) līgumi. |
(5) |
Direktīvā 2014/65/ES ir pieprasīts, ka visas pozīcijas, kuras trešās personas tur kādas personas vārdā, jāiekļauj minētās personas pozīciju limita aprēķinā un pozīciju limiti jāpiemēro gan struktūras līmenī, gan grupas līmenī. Tādēļ ir nepieciešams apkopot pozīcijas grupas līmenī. Ir lietderīgi nodrošināt tikai apkopojumu grupas līmenī, ja mātesuzņēmums var kontrolēt pozīciju izmantojumu. Tādējādi mātesuzņēmumiem tās pozīcijas, kuras tur to meitasuzņēmumi, būtu jāapkopo ar visām pozīcijām, kuras tieši tur mātesuzņēmums, papildus tam, ka meitasuzņēmumi apkopo savas pozīcijas. Šādas apkopošanas rezultātā pozīcijas aprēķina mātesuzņēmuma līmenī, kas ir lielākas vai sakarā ar dažādu meitasuzņēmumu turēto garo un īso pozīciju tīrvērti mazākas nekā atsevišķu meitasuzņēmumu līmenī. Pozīcijas nebūtu jāapkopo mātesuzņēmuma līmenī, ja šīs pozīcijas tur kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri minētās pozīcijas tur ieguldītāju vārdā, nevis savu mātesuzņēmumu vārdā, ja mātesuzņēmums nevar kontrolēt šo pozīciju izmantošanu savā labā. |
(6) |
Grozījumi, kas izklāstīti Direktīvā (ES) 2021/338, paredz, ka pozīciju limitus piemēro kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietās, un to ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas (“EEOTC”) līgumiem. Kritiski svarīgi vai nozīmīgi atvasinātie instrumenti ir preču atvasinātie instrumenti, kuru atvērto pozīciju daļa ir vidēji vismaz 300 000 partiju viena gada laikā. Ņemot vērā lauksaimniecības preču būtisko nozīmi iedzīvotājiem, uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un to EEOTC līgumiem joprojām attiecas režīms, kurā pozīciju limits nepārsniedz 300 000 partijas. Šajā regulā ir jāprecizē likviditātes slieksnis, no kura lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem sāk piemērot pozīciju limitus, un pozīciju tirdzniecība būtu jāuzskata par ievērojama apjoma tirdzniecību tirdzniecības vietā tikai tad, ja tā pietiekami ilgu laiku pārsniedz likviditātes slieksni. |
(7) |
Ja ārpusbiržas (OTC) līgumu vērtē pēc tās pašas pamatā esošās preces, kas ir piegādājama tajā pašā vietā un ar tiem pašiem līguma noteikumiem, un ja tā ekonomiskais rezultāts ir cieši saistīts ar līgumu, kuru tirgo tirdzniecības vietā, tas būtu jāuzskata par ekonomiski līdzvērtīgu neatkarīgi no nelielām atšķirībām līguma specifikācijās attiecībā uz partijas lielumu un piegādes datumu. Atšķirībām pēctirdzniecības riska pārvaldības pasākumos, piemēram, tīrvērtes pasākumos, nevajadzētu būt šķēršļiem, lai šādus līgumus atzītu par ekonomiski līdzvērtīgiem. Lai novērstu tādu iespējami dominējošu pozīciju neatbilstīgu tīrvērti, kuras tirgo tirdzniecības vietā, izmantojot divpusējas vienošanās ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, un lai nodrošinātu pozīciju limitu režīma efektīvu darbību praksē, ir nepieciešams, lai ārpus biržas tirgotos preču atvasinātos instrumentus uzskatītu par ekonomiski līdzvērtīgiem tirdzniecības vietas līgumiem tikai ierobežotos apstākļos. Lai novērstu izvairīšanos no pozīciju limitiem un uzlabotu pozīciju limitu režīma integritāti, ir nepieciešams, lai ekonomiski līdzvērtīga ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma definīcija būtu šaura un neļautu personai veikt ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīcijas tīrvērti pret vairākām citām pozīcijām. Turklāt rīcības brīvība attiecībā uz to pozīciju konsekventu izvēli, ar kurām ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīcijām tiek veikta savstarpēja tīrvērte, būtu jāattiecina tikai uz konkrētiem apstākļiem, kad šāds ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir ekonomiski līdzvērtīgs vairāk nekā vienam preču atvasinātajam instrumentam, ko tirgo tirdzniecības vietā Savienībā. |
(8) |
Lai noteiktu, kuras pozīcijas atvasinātajos preču instrumentos ir objektīvi izmērāmas kā tādas, kas samazina tiešā veidā ar komercdarbību saistītus riskus, būtu jānosaka konkrēti kritēriji, tostarp riska ierobežošanas līguma grāmatvedības definīcijas izmantošana, pamatojoties uz Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) noteikumiem. Minētajai grāmatvedības definīcijai vajadzētu būt pieejamai arī nefinanšu sabiedrībām pat tad, ja tās nepiemēro SFPS noteikumus struktūras līmenī. |
(9) |
Turklāt nefinanšu sabiedrībām vajadzētu būt iespējai izmantot riska pārvaldības metodes, lai samazinātu vispārējos riskus, kas izriet no to komercdarbības vai to grupas komercdarbības, tostarp riskus, kuri izriet no ģeogrāfiskajiem tirgiem, vairākiem produktiem, termiņiem vai struktūrām (tas ir, “makro vai portfeļa riska ierobežošana”). Tāpat finanšu struktūrām, kas pieder pie pārsvarā komerciālām grupām, vajadzētu būt iespējai izmantot riska pārvaldības metodes, lai mazinātu vispārējos riskus, kas izriet no grupas nefinanšu sabiedrību komercdarbības. Kad nefinanšu sabiedrība vai finanšu struktūra izmanto makro vai portfeļa riska ierobežošanu, tā var nebūt spējīga noteikt tiešu saikni starp konkrētu pozīciju preču atvasinātajā instrumentā un konkrētu risku, kas izriet no komercdarbības, kuras risku ir paredzēts ierobežot ar preču atvasināto instrumentu. Nefinanšu sabiedrība vai finanšu struktūra var izmantot arī nevienlīdzīgu preču atvasināto instrumentu, lai ierobežotu konkrētu risku, kas izriet no nefinanšu sabiedrības komercdarbības, ja identisks preču atvasinātais instruments nav pieejams vai ja ciešāk saistītam preču atvasinātajam instrumentam nav pietiekama likviditāte (t. i., “aplēstā riska ierobežošana (proxy hedging”). Šādos gadījumos riska pārvaldības politikai un sistēmām būtu jāspēj novērst to, ka ar riska ierobežošanu nesaistīti darījumi tiek kategorizēti kā riska ierobežošana, un būtu jāspēj nodrošināt pietiekami nodalīts priekšstats par riska ierobežošanas portfeli, lai tiktu apzināti spekulatīvi komponenti un ieskaitīti pozīciju limitos. Pozīcijas nebūtu jāuzskata par tādām, kas samazina ar komercdarbību saistītus riskus, tikai pamatojoties uz to, ka tās kopumā ir iekļautas kā daļa no riskus samazinošā portfeļa. |
(10) |
Risks laika gaitā var mainīties, un, lai piemērotos riska izmaiņām, preču atvasinātos instrumentus, kas sākotnēji izpildīti, lai samazinātu ar komercdarbību saistītu risku, var būt jākompensē, izmantojot papildu preču atvasināto instrumentu līgumus, ar ko veic noslēguma ieskaitu preču atvasināto instrumentu līgumiem, kuri vairs nav saistīti ar komercdarbības risku. Turklāt tāda riska izmaiņām, kas ir novērsts, parakstoties uz preču atvasinātā instrumenta pozīciju riska mazināšanas nolūkā, vēlāk nevajadzētu būt par iemeslu šādas pozīcijas atkārtotai novērtēšanai, jo tā jau sākumā nav veidojusi priviliģētu darījumu. |
(11) |
Finanšu struktūrām un nefinanšu sabiedrībām vajadzētu būt iespējai pieteikties atbrīvojumam saistībā ar komercdarbības riska ierobežošanu pirms pozīcijas iegādes. Pieteikumam būtu jāsniedz kompetentajai iestādei skaidrs un kodolīgs pārskats par nefinanšu sabiedrības komerciālajām darbībām, saistībā ar kurām ir paredzēts ierobežot risku attiecībā uz pamatā esošo preci, par saistītajiem riskiem un to, kā tiek izmantoti preču atvasinātie instrumenti, lai šos riskus mazinātu. Pozīciju limitus visu laiku piemēro lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, un, ja kompetentā iestāde atbrīvojumu galu galā nepiešķir, attiecīgi nefinanšu sabiedrībai vai finanšu struktūrai būtu atbilstoši jāsamazina jebkura pozīcija, kas pārsniedz limitu, un tai varētu tikt piemēroti uzraudzības pasākumi attiecībā uz limita pārsniegumu. Finanšu struktūrām un nefinanšu sabiedrībām būtu periodiski jāpārvērtē sava darbība, lai nodrošinātu, ka atbrīvojuma turpmākā piemērošana ir pamatota. |
(12) |
Finanšu struktūrām un nefinanšu sabiedrībām vajadzētu būt iespējai pieteikties atbrīvojumam attiecībā uz pozīcijām, kas izriet no obligātas likviditātes nodrošināšanas tirdzniecības vietās, pirms attiecīgo darījumu veikšanas. Pieteikumam būtu jāsniedz kompetentajai iestādei skaidrs un kodolīgs pārskats par obligātās likviditātes nodrošināšanas regulējumu, saskaņā ar kuru šīs personas darbojas, par personas darbībām preču atvasināto instrumentu tirdzniecībā saskaņā ar rakstisku vienošanos, kas noslēgta ar tirdzniecības vietu, un par izrietošajām atvērtajām pozīcijām. Pozīciju limitus visu laiku piemēro lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, un, ja kompetentā iestāde atbrīvojumu galu galā nepiešķir, attiecīgi nefinanšu sabiedrībai vai finanšu struktūrai būtu atbilstoši jāsamazina jebkura pozīcija, kas pārsniedz limitu, un tai varētu tikt piemēroti uzraudzības pasākumi attiecībā uz limita pārsniegumu. Nefinanšu sabiedrībām un finanšu struktūrām būtu periodiski jāpārvērtē savas darbības, lai nodrošinātu, ka atbrīvojuma turpmākā piemērošana ir pamatota. |
(13) |
Termiņam tuvākā mēneša periods, kas ir laika periods tieši pirms piegādes termiņa beigām, ir specifisks katram preču atvasinātajam instrumentam un var neatbilst precīzi vienam mēnesim. Tāpēc termiņam tuvākā mēneša līgumiem būtu jāattiecas uz līgumu, kas ir nākamais šā preču atvasinātā instrumenta līgums, kuram beigsies termiņš. Ierobežojot pozīcijas, kuras persona var turēt tajā periodā, kurā ir jāveic fiziskās preces piegāde, tiek ierobežots pamatā esošo piegādājamo preču daudzums, ko katra persona var piegādāt vai saņemt, tādējādi neļaujot atsevišķām personām uzkrāt dominējošas pozīcijas, kas tām var ļaut samazināt tirgu, ierobežojot piekļuvi konkrētajai precei. Tāpēc standarta bāzes līnija termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam tādiem preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins veikts ar fizisku piegādi un skaidrā naudā, būtu jāaprēķina kā procentuālā daļa no aplēstā piegādājamo preču apjoma. Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai īstenot grafiku pozīciju limitu samazināšanai no tā brīža, kad līgums kļūst par termiņam tuvākā mēneša līgumu, līdz termiņa beigām, lai precīzāk nodrošinātu, ka pozīciju limiti ir atbilstīgi noteikti visā termiņam tuvākā mēneša periodā, un nodrošinātu sakārtotu norēķinu. |
(14) |
Ja atvasināto instrumentu tirdzniecība salīdzinājumā ar piegādājamo preču apjomu ir relatīvi neliela, atvērto pozīciju daļa būs mazāka salīdzinājumā ar piegādājamo preču apjomu. Šādos apstākļos, pat izmantojot metodikā zemāko piegādājamo preču apjoma procentuālo daļu, kompetentajām iestādēm var nebūt iespējams noteikt termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu, kas atbilst mērķim nodrošināt nosacījumus sakārtotai cenu noteikšanai un norēķiniem un novērst tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Lai nodrošinātu, ka minētie mērķi tiek sasniegti jebkuros apstākļos, tādos gadījumos, kad preču atvasinātā instrumenta piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju kopumu tādā mērā, ka uz piegādājamo preču apjomu balstītais termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits padarītu maznozīmīgu kompetentajām iestādēm noteikto prasību attiecībā uz pozīciju limitu piemērošanu, kompetentajām iestādēm saskaņā ar alternatīvu metodiku būtu jānosaka bāzes līnijas rādītājs termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā kā procentuālā daļa no atvērto pozīciju kopuma attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā un pēc tam jāņem vērā attiecīgie korekcijas faktori. |
(15) |
Laikapstākļu dēļ lauksaimniecības produktu kultūrām var būt vērojams liels svārstīguma līmenis. Tāpēc ir lietderīgi, ka atsauces periods, kurā nosaka piegādājamo preču apjomu lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā, pārsniedz atsauces periodu, ko izmanto, lai noteiktu piegādājamo preču apjomu citiem preču atvasinātajiem instrumentiem. |
(16) |
Citu mēnešu pozīciju limits tiek piemērots visiem termiņiem, izņemot termiņam tuvāko mēnesi. Standarta bāzes līnija citu mēnešu pozīciju limitiem tādiem preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins veikts ar fizisku piegādi un skaidrā naudā, būtu jāaprēķina kā procentuālā daļa no atvērto pozīciju kopuma. Pozīciju sadalījums pa preču līguma citiem mēnešiem bieži tiek koncentrēts termiņam tuvākajos mēnešos. Tāpēc atvērto pozīciju kopums, nosakot pozīciju limitus, ir piemērotāka bāzes līnija nekā visu termiņu vidējā rādītāja izmantošana. Tā kā atvērto pozīciju daļas apmērs var būtiski mainīties īsā laikposmā, kompetentajām iestādēm atvērto pozīciju daļa būtu jāaprēķina tādam laikposmam, kas pienācīgi atspoguļo preču atvasināto instrumentu tirdzniecības iezīmes. Minētajā atsauces periodā jo īpaši būtu jāņem vērā līguma tirdzniecības sezonalitāte. |
(17) |
Lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu noteiktie pozīciju limiti ir balstīti uz preču atvasinātajā instrumentā turētās vispārējās atvērto pozīciju daļas visaptverošu atspoguļojumu, kompetentās iestādes aprēķinātajai atvērto pozīciju daļai būtu jāietver gan nenokārtotās pozīcijas tirdzniecības vietā, kurā tirgo preču atvasināto instrumentu, gan nenokārtotās pozīcijas ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, par ko ziņots kompetentajai iestādei. |
(18) |
Standarta bāzes līnija 25 % apmērā no piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas ir noteikta, atsaucoties uz pieredzi citos tirgos un citās jurisdikcijās. Kompetentajām iestādēm būtu jākoriģē bāzes līnija, lai to varētu samazināt līdz 5 % no piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas vai līdz 2,5 % attiecībā uz dažiem lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un palielināt līdz 35 % no piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas, ja tirgus iezīmes to prasa, lai atbalstītu līguma un tā pamatā esošā tirgus sakārtotu norēķinu un darbību. Tā kā jebkādu bāzes līnijas rādītāju korekciju piemēro tikai tādos gadījumos un tik ilgi, cik to prasa objektīvas tirgus iezīmes, vajadzētu būt paredzētai iespējai veikt bāzes līnijas pagaidu korekcijas. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tiek veikta bāzes līnijas lejupēja korekcija, kad tas ir nepieciešams, lai novērstu dominējošas pozīcijas un atbalstītu sakārtotu cenu noteikšanu preču atvasinātajam instrumentam un pamatā esošajai precei. Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem bez materiāla bāzes aktīva nevar izmantot piegādājamo preču apjomu, lai noteiktu pozīcijas limitu. Tāpēc kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai uzlabot vai koriģēt metodiku šo preču atvasināto instrumentu pozīciju limitu noteikšanai, pamatojoties uz atšķirīgiem parametriem, piemēram, izmantojot atvērto pozīciju daļu arī termiņam tuvākajam mēnesim. |
(19) |
Var būt apstākļi, kad preču atvasinātais instruments, kuru nesen atļauts tirgot kādā tirdzniecības vietā, iepriekš ir ticis tirgots vienā vai vairākās tirdzniecības vietās Savienībā vai trešās valstīs. Lai nodrošinātu preču atvasinātā instrumenta raitu nodošanu, kompetentajai iestādei, nosakot sākotnējos pozīciju limitus preču atvasinātajam instrumentam, kuru nesen atļauts tirgot, būtu jāņem vērā atvērto pozīciju daļa preču atvasinātajā instrumentā, kas iepriekš tirgots citā(-ās) tirdzniecības vietā(-ās). Var rasties arī citi apstākļi, piemēram, gadījumā, kad divi preču atvasinātie instrumenti tiek tirgoti vienā un tajā pašā tirdzniecības vietā un nelielu atšķirību dēļ to iezīmēs, piemēram, ja notiek pamatā esošā indeksa vai tirdzniecības zonas izmaiņas, paredzams, ka atvērtās pozīcijas senākajos līgumos ātri pāries uz nesenāku līgumu. Nosakot pozīciju limitus nesenākajam līgumam, kompetentajai iestādei būtu jāņem vērā atvērtās pozīcijas senākajā līgumā, lai nodrošinātu nesenākā līguma vienmērīgu attīstību. |
(20) |
Daži preču atvasinātie instrumenti, jo īpaši tie, kuru pamatā ir elektroenerģija un gāze, paredz, ka bāzes aktīvu piegādā pastāvīgi noteikta perioda laikā, piemēram, dienas, mēneša vai gada laikā. Turklāt konkrētus līgumus, kuriem ir garāki piegādes periodi, piemēram, gads vai ceturksnis, var automātiski aizstāt ar saistītiem līgumiem, kuriem ir īsāki piegādes periodi, piemēram, gada ceturksnis vai mēnesis (tā sauktie kaskādes veida līgumi). Šādos gadījumos termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits līgumam, kas jāaizstāj pirms piegādes, nebūtu atbilstīgs, jo šāds limits neattiektos uz līguma termiņa beigām un fizisku piegādi vai norēķinu skaidrā naudā. Ja līgumu piegādes periodi par to pašu bāzes aktīvu pārklājas, visiem saistītajiem līgumiem būtu jāpiemēro vienots pozīcijas limits, lai pienācīgi ņemtu vērā šo līgumu pozīcijas, kas var tikt piegādātas. Lai to veicinātu, saistīti līgumi būtu jāmēra bāzes aktīva vienībās, jāapkopo un attiecīgi jāveic to tīrvērte. |
(21) |
Attiecībā uz dažu lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, kuriem ir būtiska ietekme uz patērētāju pārtikas cenām, metodikai vajadzētu ļaut kompetentajai iestādei noteikt bāzes līniju un pozīcijas limitu zem vispārējā diapazona minimuma, ja tā atrod pierādījumus par spekulatīvu darbību, kas būtiski ietekmē cenas. |
(22) |
Kompetentajai iestādei būtu jānovērtē, vai Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 3. punktā uzskaitītajiem faktoriem ir nepieciešama bāzes līnijas korekcija, lai noteiktu pozīcijas limita galīgo līmeni. Šajā vērtējumā būtu jāņem vērā faktori, kas attiecas uz konkrēto preču atvasināto instrumentu. Metodikai būtu jāsniedz ievirze, kā noteikt limitu, atstājot iespēju kompetentajai iestādei pieņemt galīgo lēmumu par attiecīgu pozīcijas limitu preču atvasinātajam instrumentam, lai novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Faktoriem būtu jāsniedz svarīgas norādes kompetentajām iestādēm un arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, atvieglojot to viedokļu veidošanu un nodrošinot pozīciju limitu atbilstošu saskaņošanu Savienībā. |
(23) |
Pozīciju limitiem nebūtu jārada šķēršļi jaunu lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu izveidei un nebūtu jākavē lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu tirgu mazāk likvīdu daļu pienācīga darbība. Metodikā būtu jāņem vērā laiks, kas nepieciešams, lai izveidotu un piesaistītu likviditāti gan jauniem, gan esošiem preču atvasinātajiem instrumentiem; tas jo īpaši attiecas uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, kas var atvieglot riska pārvaldību uz konkrētām mērķgrupām orientētos vai nepietiekami attīstītos tirgos vai kalpo jaunu riska ierobežošanas pasākumu veidošanai jaunām precēm. Tāpat ir daudzi lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu līgumi, kuri nekad nevar piesaistīt pietiekamu skaitu dalībnieku vai likviditāti, lai ļautu efektīvi piemērot pozīciju limitus bez riska, ka dalībnieki regulāri un netīšām pārkāptu limitu un tādējādi traucētu šo preču atvasināto instrumentu cenu noteikšanai un norēķiniem. Lai novērstu šos riskus, kas apdraud tirgu efektīvu darbību, pozīcijas limits termiņam tuvākajam mēnesim un citiem mēnešiem būtu jānosaka fiksētā, proti, 10 000 partiju apmērā, līdz atvērto pozīciju daļa lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā pārsniedz 20 000 partiju robežvērtību. |
(24) |
Tirgus dalībnieku skaits, sastāvs un loma preču atvasinātajā instrumentā var ietekmēt to pozīciju veidu un apmēru, kuras atsevišķi tirgus dalībnieki tur tirgū. Attiecībā uz dažiem preču atvasinātajiem instrumentiem atsevišķi tirgus dalībnieki var turēt lielu pozīciju, kas atspoguļo viņu lomu preces pirkšanā, pārdošanā un piegādē, ja viņi ir tirgus pretējā pusē nekā vairākums citu tirgus dalībnieku, kuri sniedz likviditātes vai riska pārvaldības pakalpojumus pamatā esošo preču tirgū. |
(25) |
Pamatā esošās preces piegāde, izmantošana, pieejamība un piekļuve tai ir pamatā esošo preču tirgus iezīmes. Izvērtējot šo iezīmju sīkākus komponentus, piemēram, preces tendenci bojāties un pārvadāšanas metodi, kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai noteikt tirgus elastību un attiecīgi koriģēt pozīciju limitus. |
(26) |
Dažiem preču atvasinātajiem instrumentiem var būt liela neatbilstība starp atvērto pozīciju daļu un piegādājamo preču apjomu. Tas var notikt, ja atvasināto instrumentu tirdzniecība ir samērā neliela salīdzinājumā ar piegādājamo preču apjomu un šādā gadījumā atvērto pozīciju daļa būs mazāka par piegādājamo preču apjomu, vai, piemēram, ja konkrētu preču atvasināto instrumentu plaši izmanto, lai ierobežotu daudzus dažādum riskus, un tāpēc piegādājamo preču apjoms ir mazāks par atvērto pozīciju daļu. Šādas būtiskas neatbilstības starp atvērto pozīciju daļu un piegādājamo preču apjomu pamato augšupējas vai lejupējas korekcijas no bāzes līnijas, lai izvairītos no nesakārtota tirgus, kad tuvojas termiņam tuvākais mēnesis. Konkrētāk, ja atvērto pozīciju daļa ir ievērojami lielāka par piegādājamo preču apjomu, pārējo mēnešu limits būtu jākoriģē uz leju, lai izvairītos no domino efekta ar termiņam tuvākā mēneša limitu, kas balstīts uz piegādājamo preču apjomu. Šādos apstākļos nebūtu lietderīgi koriģēt termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu uz augšu, ņemot vērā tirgus ierobežošanas risku. Ja piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju daļu, pārējo mēnešu limits būtu jākoriģē uz augšu, lai izvairītos no riska, ka tirdzniecība varētu tikt nepamatoti ierobežota. Tā kā piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju daļu, paredzams, ka termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits, kas balstīts uz piegādājamo preču apjomu, kurš izriet no bāzes līnijas, pārsniegs tirgus dalībnieku turētās atvērtās pozīcijas termiņam tuvākajā mēnesī. Lai nodrošinātu, ka termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits liedz tirgus dalībniekam iegūt dominējošu stāvokli un ka tiek efektīvi sasniegti Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punktā noteiktie mērķi novērst tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošināt sakārtotu cenu noteikšanu, termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits savukārt būtu jākoriģē uz leju, ja tas ir balstīts uz piegādājamo preču apjomu. |
(27) |
Ar tādu pašu mērķi ierobežot nesakārtotus tirgus, kad tuvojas termiņam tuvākais mēnesis, sakarā ar lielām neatbilstībām starp piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas aprēķiniem, būtu jādefinē piegādājamās preces, lai iekļautu preces jebkādas aizstājējas kategorijas vai veidus, ko iespējams piegādāt, norēķinoties par preču atvasināto instrumentu līgumu saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. |
(28) |
Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1., 3. un 12. punkts pilnvaro Komisiju pieņemt metodiku pozīciju limitu aprēķināšanai un piemērošanai, lai izveidotu saskaņotu pozīciju limitu režīmu attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem, ko tirgo tirdzniecības vietās, un EEOTC līgumiem. 57. panta 1. punktā noteikta aprēķināšanas metodika, kas kompetentajām iestādēm jāpiemēro, nosakot pozīciju limitus preču atvasinātajiem instrumentiem. 57. panta 1. punktā arī noteikts, ka ir jānosaka procedūra, kā finanšu struktūras, kas pieder pie pārsvarā komerciālas grupas, piesakās atbrīvojumam no likviditātes nodrošināšanas prasībām un atbrīvojumam no riska mazināšanas prasībām. 57. panta 3. punktā pieprasīts precizēt, kā kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā faktori, nosakot termiņam tuvākā mēneša pozīciju limitus un citu mēnešu pozīciju limitus preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins veikts ar fizisku piegādi un skaidrā naudā. 57. panta 12. punktā pieprasīts noteikt, kā būtu jāpiemēro pozīciju limitu metodika, piemēram, apkopojot pozīcijas grupā, kad pozīciju var uzskatīt par risku samazinošu vai kad uzņēmums var izmantot riska ierobežošanas atbrīvojumu. Noteikumu saturs ir būtiski savstarpēji saistīts, jo tie ir cieši saistīti ar pozīciju limitu noteikšanas metodiku. Vienkāršības un pārredzamības labad, kā arī nolūkā atvieglot noteikumu piemērošanu un izvairīties no dublēšanās, tie būtu jānosaka ar vienu tiesību aktu, nevis jāizdod vairāki atsevišķi tiesību akti ar daudzām mijnorādēm. |
(29) |
Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
(30) |
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
(31) |
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/591 (4) papildina Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem. Šī regula aizstāj minēto deleģēto regulu, ņemot vērā Direktīvas 2014/65/ES grozījumus, kas ieviesti ar Direktīvu (ES) 2021/338 un kuros izklāstīti jauni noteikumi par atbrīvojumiem no riska ierobežošanas prasībām attiecībā uz likviditātes nodrošināšanu un finanšu struktūrām, kas pieder pie pārsvarā nefinanšu grupas, pilnvarojot Komisiju pieņemt deleģēto aktu, kurā precizēti kritēriji atbrīvojumam no likviditātes nodrošināšanas prasībām un atbrīvojumam no riska mazināšanas prasībām finanšu sabiedrībām. Turklāt tika svītrots “tādu pašu preču līguma” jēdziens, un darbības jomā vairs neietilpst vērtspapīru atvasinātie instrumenti. Visbeidzot, tika precizēta atvērto pozīciju daļas aprēķināšana un vienkāršota metodika jauniem un mazāk likvīdiem lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu līgumiem. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2017/591 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu paredz noteikumus attiecībā uz tās neto pozīcijas aprēķināšanu, ko persona tur preču atvasinātajā instrumentā, metodiku, lai aprēķinātu pozīciju limitus minētās pozīcijas apjomam, un procedūra, lai pieteiktos atbrīvojumam no pozīciju limitiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“finanšu struktūra” ir jebkura no turpmāk nosauktajām:
|
2) |
“nefinanšu sabiedrība” ir juridiska vai fiziska persona, kas nav finanšu struktūra; |
3) |
“termiņam tuvākā mēneša līgums” ir preču atvasināto instrumentu līgums par konkrēto pamatā esošo preci, kuram nākamajam beigsies termiņš saskaņā ar noteikumiem, kurus paredzējusi tirdzniecības vieta; |
4) |
“citu mēnešu līgums” ir jebkāds preču atvasināto instrumentu līgums, kas nav termiņam tuvākā mēneša līgums; |
5) |
“partija” ir tirdzniecības vietā, kurā preču atvasinātais instruments tiek tirgots, izmantotā tirdzniecības vienība, kas atbilst pamatā esošās preces standartizētam daudzumam. |
Trešās valsts struktūru uzskata par finanšu struktūru, ja tai būtu vajadzīga atļauja saskaņā ar jebkuru no pirmās daļas 1. punktā minētajiem Savienības tiesību aktiem un ja minētā struktūra atrastos Savienībā un tai piemērotu Savienības tiesību aktus.
Trešās valsts struktūru uzskata par nefinanšu sabiedrību, ja tai nebūtu vajadzīga atļauja saskaņā ar jebkuru no pirmās daļas 1. punktā minētajiem Savienības tiesību aktiem un ja minētā struktūra atrastos Savienībā un tai piemērotu Savienības tiesību aktus.
II NODAĻA
PERSONAS NETO POZĪCIJAS APJOMA APRĒĶINĀŠANAS METODE
3. pants
Preču atvasinātā instrumenta pozīciju apkopošana un tīrvērte
1. Personas neto pozīcija preču atvasinātajā instrumentā ir apkopojums, kas aptver:
a) |
tās pozīcijas attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā, ko tirgo tirdzniecības vietā, un ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos saskaņā ar 6. pantu; |
b) |
ja preču atvasinātais instruments ir lauksaimniecības preču atvasinātais instruments, ko tirgo ievērojamā apjomā saskaņā ar 5. pantu, – tā pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajos instrumentos, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir tādas pašas iezīmes, kurus tirgo ievērojamos apjomos citās tirdzniecības vietās un uz kuriem attiecas pozīciju limiti, ko noteikusi centrālā kompetentā iestāde; |
c) |
ja preču atvasinātais instruments ir kritiski svarīgs vai nozīmīgs līgums, – tā pozīcijas, kas tiek turētas kritiski svarīgos vai nozīmīgos līgumos, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir tādas pašas iezīmes, kurus tirgo ievērojamos apjomos citās tirdzniecības vietās un uz kuriem attiecas pozīciju limiti, ko noteikusi centrālā kompetentā iestāde. |
2. 1. punkta a) apakšpunktā minētās pozīcijas, kas tiek turētas preču atvasinātajā instrumentā, kuru tirgo tirdzniecības vietā, ietver pozīcijas, kas tiek turētas starpības līguma nodalītajos komponentos un citos cieši saistītos preču atvasinātajos instrumentos, kurus tirgo tajā pašā tirdzniecības vietā un kuri ir daļa no attiecīgā standarta regulētā tirgū tirgota nākotnes līguma vērtības vai kuru cenu noteikšanas periods ir definēts kā standarta preču atvasinātā instrumenta izvēlētais sākuma datums līdz līguma mēneša beigām.
3. Ja persona tur gan garās, gan īsās pozīcijas jebkurā no 1. un 2. punktā minētajiem preču atvasinātajiem instrumentiem, persona veic šo pozīciju tīrvērti, lai noteiktu tās neto pozīciju attiecībā uz minēto preču atvasināto instrumentu.
4. Pozīcijas, kuras nefinanšu sabiedrība tur preču atvasinātajos instrumentos, kas ir objektīvi izmērāmi kā riskus samazinoši saskaņā ar 7. panta 1. un 3. punktu, kā apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 8. panta 5. punktu, pamatojoties uz 8. panta 1. un 2. punktu, neapkopo, lai salīdzinātu attiecīgās nefinanšu sabiedrības neto pozīciju ar attiecīgā preču atvasinātā instrumenta limitiem.
5. Pozīcijas, kuras finanšu struktūra tur preču atvasinātajos instrumentos, kas ir objektīvi izmērāmi kā riskus samazinoši saskaņā ar 7. panta 2. un 4. punktu, kā apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 8. panta 5. punktu, pamatojoties uz 8. panta 3. un 4. punktu, neapkopo, lai salīdzinātu attiecīgās finanšu struktūras neto pozīciju ar attiecīgā preču atvasinātā instrumenta limitiem.
6. Pozīcijas, kuras persona tur preču atvasinātajos instrumentos un kuras izriet no darījumiem, kas veikti tirdzniecības vietās, lai izpildītu likviditātes nodrošināšanas prasības saskaņā ar 10. pantu, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 9. pantu, neapkopo, lai salīdzinātu attiecīgās personas neto pozīciju ar attiecīgā preču atvasinātā instrumenta limitiem.
7. Persona atsevišķi nosaka neto pozīciju, kuru tā tur preču atvasinātajā instrumentā gan termiņam tuvākā mēneša līgumiem, gan citu mēnešu līgumiem.
4. pants
Pozīciju aprēķināšanas metode juridiskām personām grupā
1. Mātesuzņēmums nosaka neto pozīciju, saskaņā ar 3. pantu apkopojot šādas pozīcijas:
a) |
savu neto pozīciju; |
b) |
katra sava meitasuzņēmuma neto pozīcijas. |
2. Atkāpjoties no 1. punkta, kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma mātesuzņēmums vai, ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmums ir iecēlis pārvaldības sabiedrību, šīs pārvaldības sabiedrības mātesuzņēmums nedrīkst apkopot pozīcijas preču atvasinātajos instrumentos jebkurā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumā, ja tas nekādā veidā neietekmē ieguldījumu lēmumus attiecībā uz šo pozīciju atvēršanu, turēšanu vai slēgšanu.
5. pants
Ievērojami apjomi
1. Lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu uzskata par tādu, ko tirdzniecības vietā tirgo ievērojamā apjomā, ja lauksaimniecības preču atvasinātā instrumenta tirdzniecība šajā tirdzniecības vietā trīs secīgu mēnešu periodā pārsniedz vidējo dienas atvērto pozīciju daļu 20 000 partiju apmērā termiņam tuvākajā mēnesī un citos mēnešos kopā.
2. Tirdzniecības vieta, kurā notiek lielākais tirdzniecības apjoms ar preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir tādas pašas iezīmes, ir tirdzniecības vieta, kurai viena gada laikā ir lielākā dienas vidējā atvērto pozīciju daļa.
6. pants
Ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kas ir ekonomiski līdzvērtīgi tirdzniecības vietās tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem
OTC atvasināto instrumentu uzskata par ekonomiski līdzvērtīgu tirdzniecības vietā tirgotam preču atvasinātajam instrumentam, ja tam ir identiskas līguma specifikācijas un noteikumi, izņemot dažādu partiju lielumu specifikācijas, piegādes datumi, kas atšķiras par mazāk nekā vienu kalendāro dienu, un dažādi pēctirdzniecības riska pārvaldības pasākumi.
7. pants
Pozīcijas, kuras uzskatāmas par tādām, kas samazina riskus, kuri tieši saistīti ar komercdarbību
1. Pozīciju, kuru nefinanšu sabiedrība tur tirdzniecības vietās tirgotā preču atvasinātajā instrumentā vai ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos saskaņā ar 6. pantu, var kvalificēt kā tādu, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar šīs nefinanšu sabiedrības komercdarbību, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ja pozīcija pati par sevi vai kombinācijā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem saskaņā ar šā panta 3. punktu (“pozīcija preču atvasināto instrumentu portfelī”) atbilst vienam no šādiem kritērijiem:
a) |
tā samazina riskus, kas izriet no potenciālajām izmaiņām to aktīvu, pakalpojumu, izejvielu, produktu, preču vai saistību vērtībā, kas ir nefinanšu sabiedrības vai tās grupas īpašumā, ko tā ražo, izgatavo, pārstrādā, nodrošina, pērk, izplata, iznomā, pārdod vai izmanto, vai plāno iegūt īpašumā, ražot, izgatavot, pārstrādāt, nodrošināt, pirkt, izplatīt, iznomāt, pārdot vai izmantot parastā uzņēmējdarbības gaitā; |
b) |
tā ir atzīstama par riska ierobežošanas līgumu atbilstīgi Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (12) 3. pantu. |
2. Pozīcija, kuru nefinanšu sabiedrība tur tirdzniecības vietās tirgotā preču atvasinātajā instrumentā vai ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos saskaņā ar 6. pantu, uzskatāma par tādu, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar nefinanšu sabiedrības, kas pieder pie pārsvarā komerciālas grupas, komercdarbību, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ja pozīcija pati par sevi vai kombinācijā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem saskaņā ar šā panta 3. punktu (“pozīcija preču atvasināto instrumentu portfelī”) atbilst vienam no šā panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem:
3. Piemērojot 1. punktu, pozīcija, kura uzskatāma par risku samazinošu pozīciju, atsevišķi vai kopā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem, ir tāda pozīcija, attiecībā uz kuru nefinanšu sabiedrība vai persona, kas tur pozīciju šīs struktūras vārdā:
a) |
savā iekšējā politikā nosaka šādus elementus:
|
b) |
spēj sniegt pietiekami nedalītu priekšstatu par portfeļiem preču atvasinātā instrumenta klases, pamatā esošās preces, laika grafika un jebkādu citu attiecīgo faktoru izteiksmē. |
4. Piemērojot 2. punktu, pozīcija, kura uzskatāma par risku samazinošu pozīciju, atsevišķi vai kopā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem, ir tāda pozīcija, attiecībā uz kuru finanšu struktūra atbilst 3. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.
8. pants
Pieteikums atbrīvojumam no pozīciju limitiem pozīcijām, kas uzskatāmas par tādām, kas samazina tiešā veidā ar komercdarbību saistītus riskus
1. Nefinanšu sabiedrība, kas tur atbilstošu pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, iesniedz pieteikumu Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktā minētā atbrīvojuma saņemšanai kompetentajai iestādei, kas nosaka pozīciju limitu minētajam preču atvasinātajam instrumentam.
2. Šā panta 1. punktā minētā persona iesniedz kompetentajai iestādei šādu informāciju, kas pierāda, ka pozīcija samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar nefinanšu sabiedrības komercdarbību:
a) |
apraksts par nefinanšu sabiedrības veiktās komercdarbības veidu un vērtību attiecībā uz preci, uz kuru attiecas preču atvasinātais instruments, par ko tiek pieprasīts atbrīvojums; |
b) |
apraksts par nefinanšu sabiedrības veiktās darbības veidu un vērtību tirdzniecībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem un pozīcijām, kas tiek turētas attiecīgajos tirdzniecības vietās tirgotajos preču atvasinātajos instrumentos un to ekonomiski līdzvērtīgajos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos; |
c) |
apraksts par riska darījumu veidu un apmēru un preces riskiem, kas nefinanšu sabiedrībai ir vai ko tā sagaida savas komercdarbības rezultātā, un kas tiek vai tiks samazināti, izmantojot preču atvasinātos instrumentus; |
d) |
paskaidrojums par to, kā nefinanšu sabiedrības izmantotie preču atvasinātie instrumenti tieši samazina tās pakļautību riskam un riskus tās komercdarbībā. |
3. Finanšu struktūra, kas tur atbilstošu pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, iesniedz pieteikumu Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētā atbrīvojuma saņemšanai kompetentajai iestādei, kas nosaka pozīciju limitu minētajam preču atvasinātajam instrumentam.
4. Šā panta 3. punktā minētā persona kompetentajai iestādei iesniedz:
a) |
atbilstošu informāciju, kas apliecina, ka mātesuzņēmums ir uzticējis finanšu struktūrai tirdzniecību ar preču atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, un to ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, lai samazinātu pakļautību riskam un riskus komercdarbībā, ko veic pie pārsvarā komerciālas grupas piederošas nefinanšu sabiedrības; |
b) |
šādu informāciju, kas parāda, kā pozīcija samazina riskus, kas tieši saistīti ar tās pašas, pārsvarā komerciālas, grupas nefinanšu sabiedrību komercdarbību:
|
5. Kompetentā iestāde apstiprina vai noraida pieteikumu 21 kalendārās dienas laikā pēc tam, kad tā ir saņēmusi pieteikumu, un paziņo pieteikuma iesniedzējam par atbrīvojuma apstiprināšanu vai noraidīšanu.
6. Nefinanšu sabiedrība paziņo kompetentajai iestādei, ja notiek būtiskas izmaiņas nefinanšu sabiedrības komercdarbības veidā vai vērtībā vai tās tirdzniecības darbībās ar preču atvasinātajiem instrumentiem un ja šīs izmaiņas attiecas uz informāciju, kas izklāstīta 2. punkta b) apakšpunktā, un iesniedz jaunu pieteikumu par atbrīvojumu, ja tā vēlas turpināt to izmantot.
7. Finanšu struktūra paziņo kompetentajai iestādei, ja rodas izmaiņas 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītajā informācijā vai būtiskas izmaiņas nefinanšu sabiedrības komercdarbības veidā vai vērtībā vai finanšu struktūras tirdzniecības darbībās ar preču atvasinātajiem instrumentiem, un šīs izmaiņas attiecas uz informāciju, kas izklāstīta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktā, un iesniedz jaunu pieteikumu par atbrīvojumu, ja tā plāno turpināt to izmantot.
9. pants
Pieteikums atbrīvojumam no pozīciju limitiem obligātai likviditātes nodrošināšanai
1. Persona, kas tur atbilstošu pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, iesniedz pieteikumu Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas c) apakšpunktā minētā atbrīvojuma saņemšanai kompetentajai iestādei, kas nosaka pozīciju limitu minētajam preču atvasinātajam instrumentam.
2. Šā panta 1. punktā minētā persona kompetentajai iestādei iesniedz turpmāk norādīto informāciju, kas parāda, kā pozīcijas izriet no darījumiem, kuri noslēgti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentu tirdzniecības vietā, kā minēts Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkta ceturtās daļas c) apakšpunktā:
a) |
sarakstu ar preču atvasinātajiem instrumentiem, kuros minētā persona nodrošina likviditāti tirdzniecības vietā saskaņā ar šā punkta b) un c) apakšpunktu; |
b) |
noteikumus, saskaņā ar kuriem regulatīvā iestāde šai personai pieprasa nodrošināt likviditāti preču atvasinātajā instrumentā tirdzniecības vietā, vai ar tirdzniecības vietu parakstītu rakstisku līgumu, kurā izklāstīti likviditātes nodrošināšanas pienākumi, kas personai tirdzniecības vietā jāizpilda attiecībā uz katru preču atvasināto instrumentu; |
c) |
aprakstu par personas veikto darbību obligātās likviditātes nodrošināšanas pienākumu izpildei būtību un vērtību attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā un par gaidāmajām no tās izrietošajām pozīcijām; |
d) |
jebkuru pozīciju limitu, kas varētu būt noteikts tās iekšējā politikā attiecībā uz katru preču atvasināto instrumentu šādai obligātai likviditātes nodrošināšanai. |
3. Kompetentā iestāde apstiprina vai noraida pieteikumu 21 kalendārās dienas laikā pēc tam, kad tā ir saņēmusi pieteikumu, un paziņo attiecīgajai personai par atbrīvojuma apstiprināšanu vai noraidīšanu.
4. Persona paziņo kompetentajai iestādei, ja notiek būtiskas izmaiņas personas tirdzniecības darbībās ar preču atvasinātajiem instrumentiem un ja šīs izmaiņas attiecas uz informāciju, kas izklāstīta 2. punktā, un iesniedz jaunu pieteikumu par atbrīvojumu, ja tā vēlas turpināt to izmantot.
10. pants
Pozīcijas, kas izriet no obligātās likviditātes nodrošināšanas
1. Piemērojot 9. panta 1. punktu, pozīciju, ko persona tur lauksaimniecības vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, ko tirgo tirdzniecības vietā, uzskata par tādu, kas izriet no darījumiem, kuri veikti, lai izpildītu obligātās likviditātes nodrošināšanas pienākumus, ja pozīcija tieši izriet no darījumiem ar preču atvasināto instrumentu, kas veikti saskaņā ar pienākumiem, kurus regulatīvās iestādes pieprasa izpildīt saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, vai rakstisku vienošanos, kas noslēgta ar tirdzniecības vietu un ko par tādu noteikusi tirdzniecības vieta.
2. Piemērojot 9. panta 1. punktu, atbilstoša pozīcija, kas izriet no obligātas likviditātes nodrošināšanas, ir tāda, attiecībā uz kuru persona, kas tur pozīciju, savā iekšējā politikā norāda:
a) |
preču atvasināto instrumentu veidus, kas iekļauti portfeļos, kuros tiek veikta obligātā likviditātes nodrošināšana; |
b) |
saikni starp preču atvasinātajā instrumentā turēto pozīciju un darījumiem, kas veikti, lai izpildītu obligātās likviditātes nodrošināšanas noteikumus minētajā atvasinātajā instrumentā saskaņā ar šā panta 1. punktu; |
c) |
pasākumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu, ka iespējams skaidri identificēt katru pozīciju, kas neizriet no darījumiem, kuri veikti obligātās likviditātes nodrošināšanas veikšanai, vai kuriem ir cits mērķis. |
III NODAĻA
POZĪCIJU LIMITU APRĒĶINĀŠANAS METODIKA KOMPETENTAJĀM IESTĀDĒM
1. IEDAĻA
Bāzes līnijas rādītāju noteikšana
11. pants
Bāzes līnijas rādītāja noteikšanas metodika termiņam tuvākā mēneša limitiem
1. Kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, aprēķinot 25 % no piegādājamo preču apjoma šajā preču atvasinātajā instrumentā. Ja piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju kopumu, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju attiecībā uz termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu, aprēķinot 25 % no atvērto pozīciju daļas attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā.
Šo bāzes līnijas rādītāju norāda partijās.
2. Ja kompetentā iestāde nosaka dažādus pozīciju limitus dažādiem laikiem termiņam tuvākā mēneša periodā, šo pozīciju limitus pakāpeniski samazina, tuvojoties preču atvasinātā instrumenta termiņa beigām, un ņem vērā tirdzniecības vietas pozīciju pārvaldības pasākumus.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam jebkuram preču atvasinātajam instrumentam ar pamatā esošo preci, ko var uzskatīt par lietošanai cilvēku uzturā paredzētu pārtiku, ar apvienoto atvērto pozīciju kopumu termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu līgumiem, kurš pārsniedz 50 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā, aprēķinot 20 % no piegādājamo preču apjoma šajā preču atvasinātajā instrumentā. Ja piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju kopumu, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam šādam preču atvasinātajam instrumentam, aprēķinot 20 % no piegādājamo preču apjoma šajā preču atvasinātajā instrumentā.
12. pants
Piegādājamo preču apjoms
1. Kompetentās iestādes aprēķina piegādājamo preču apjomu attiecībā uz lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu vai kritiski svarīgu vai nozīmīgu preču atvasināto instrumentu, nosakot pamatā esošās preces daudzumu, ko var izmantot, lai izpildītu preču atvasinātā instrumenta piegādes prasības.
2. Kompetentās iestādes nosaka piegādājamo preču apjomu attiecībā uz 1. punktā minēto preču atvasināto instrumentu, atsaucoties uz tādas pamatā esošās preces vidējo ikmēneša daudzumu, kas ir pieejams piegādei, pamatojoties uz nesenākajiem pieejamajiem datiem par:
a) |
viena gada laikposmu tieši pirms kritiski svarīga vai nozīmīga preču atvasinātā instrumenta noteikšanas; |
b) |
1 līdz 5 gadu laikposmu tieši pirms lauksaimniecības preču atvasinātā instrumenta noteikšanas. |
3. Lai noteiktu 1. punkta nosacījumiem atbilstošu pamatā esošās preces daudzumu, kompetentās iestādes ņem vērā šādus kritērijus:
a) |
pamatā esošās preces uzglabāšanas pasākumus; |
b) |
faktorus, kas var ietekmēt pamatā esošās preces piegādi. |
13. pants
Bāzes līnijas rādītāja noteikšanas metodika citu mēnešu limitiem
1. Kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju citu mēnešu pozīcijas limitam lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, aprēķinot 25 % no atvērto pozīciju daļas šajā preču atvasinātajā instrumentā.
2. Šo bāzes līniju norāda partijās.
14. pants
Atvērto pozīciju daļa
1. Kompetentās iestādes aprēķina neto atvērto pozīciju daļu lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, apkopojot attiecīgā preču atvasinātā instrumenta partiju skaitu, kas ir vēl aktīvas tirdzniecības vietās, un ziņotās pozīcijas ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos reprezentatīvā laikposmā. Kompetentās iestādes aprēķina neto atvērto pozīciju daļu attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā, pamatojoties uz pozīciju ziņošanas datiem.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja tirdzniecība ar preču atvasināto instrumentu tiek pārcelta no vienas Savienības tirdzniecības vietas uz citu vai no trešās valsts tirdzniecības vietas uz Savienības tirdzniecības vietu pēc apvienošanās, uzņēmējdarbības nodošanas vai cita korporatīva notikuma vai no viena vai vairākiem esošiem preču atvasinātajiem instrumentiem uz preču atvasināto instrumentu, ko nesen atļauts tirgot tajā pašā tirdzniecības vietā, vai citos līdzīgos apstākļos, kompetentā iestāde aprēķina atvērto pozīciju daļu par šo preču atvasināto instrumentu, ņemot vērā atvērto pozīciju daļu sākotnējā tirdzniecības vietā vai iepriekšējos preču atvasinātajos instrumentos. Pēc sešu mēnešu perioda kompetentā iestāde aprēķina atvērto pozīciju daļu saskaņā ar 1. punktu.
15. pants
Bāzes līnijas rādītāja noteikšanas metodika attiecībā uz noteiktiem preču atvasinātajiem instrumentiem
1. Atkāpjoties no 11. panta, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīciju limitiem kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem termiņam tuvākā mēneša preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins tiek veikts skaidrā naudā, kuri iekļauti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C daļas 10. punktā, un kuriem nav izmērāma pamatā esošo piegādājamo preču apjoma, aprēķinot 25 % no atvērto pozīciju daļas šajos preču atvasināto instrumentu līgumos.
2. Atkāpjoties no 11. un 13. panta, ja preču atvasinātais instruments paredz, ka pamatā esošo preci piegādā nepārtraukti konkrētā laika posmā, bāzes līnijas rādītājus, kas aprēķināti saskaņā ar 11. un 13. pantu, piemēro saistītiem preču atvasinātajiem instrumentiem par to pašu pamatā esošo preci, ja to piegādes periodi pārklājas. Bāzes līnijas rādītāju norāda pamatā esošās preces vienībās.
2. IEDAĻA
Faktori, kas ir svarīgi pozīciju limitu aprēķināšanai
16. pants
Faktoru novērtējums
Kompetentās iestādes nosaka termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu pozīciju limitus lauksaimniecības preču atvasinātajam instrumentam vai kritiski svarīgam vai nozīmīgam preču atvasinātajam instrumentam, izmantojot bāzes līnijas rādītāju, kas noteikts saskaņā ar 11., 13. un 15. pantu, un koriģē to atbilstīgi 18.–21. pantā minēto faktoru iespējamai ietekmei uz minētā atvasinātā instrumenta tirgus integritāti attiecībā uz šo atvasināto instrumentu un tā pamatā esošo preci, līdz kādam no šiem limitiem:
a) |
no 5 % līdz 35 %; |
b) |
no 2,5 % līdz 35 % par katru atvasinātā instrumenta līgumu ar pamatā esošo preci, ko var uzskatīt par lietošanai cilvēku uzturā paredzētu pārtiku, ar apvienoto atvērto pozīciju kopumu termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu līgumiem, kas pārsniedz 50 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā. |
17. pants
Jauni un mazāk likvīdi lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti
1. Atkāpjoties no 16. panta, tirdzniecības vietā tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru apvienoto atvērto pozīciju kopums termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu līgumiem nepārsniedz 20 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā, kompetentās iestādes nosaka šajos preču atvasinātajos instrumentos turēto pozīciju termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu limitu 10 000 partiju apmērā.
2. Tirdzniecības vieta informē kompetento iestādi, ja jebkura 1. punktā minētā preču atvasinātā instrumenta atvērto pozīciju kopums sasniedz 20 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā. Kompetentās iestādes pārskata pozīciju limitu pēc šādu paziņojumu saņemšanas.
18. pants
Piegādājamo pamatā esošo preču apjoms
Ja piegādājamo pamatā esošo preču apjomu var ierobežot vai kontrolēt vai ja piegādājamo preču apjoma līmenis ir zems salīdzinājumā ar daudzumu, kas vajadzīgs sakārtotam norēķinam, kompetentās iestādes veic pozīcijas limita lejupēju korekciju. Kompetentās iestādes novērtē, cik lielā mērā šīs piegādājamās preces tiek izmantotas arī kā piegādājamās preces citiem preču atvasinātajiem instrumentiem.
19. pants
Atvērto pozīciju kopums
1. Ja atvērto pozīciju kopuma apmērs ir liels, kompetentās iestādes veic pozīcijas limita lejupēju korekciju.
2. Ja atvērto pozīciju daļa ir ievērojami lielāka par piegādājamo preču apjomu, kompetentās iestādes veic pozīcijas limita lejupēju korekciju.
3. Ja atvērto pozīciju daļa ir ievērojami mazāka par piegādājamo preču apjomu, kompetentās iestādes koriģē citu mēnešu pozīciju limitu uz augšu un, izņemot gadījumus, kad bāzes līnijas rādītājs attiecībā uz termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu ir balstīts uz atvērto pozīciju daļu, koriģē termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu uz leju.
20. pants
Tirgus dalībnieku skaits
1. Ja to tirgus dalībnieku dienas vidējais skaits, kuri tur kādu atvasinātā preču instrumenta pozīciju viena gada laikā, ir liels, kompetentā iestāde veic pozīcijas limita lejupēju korekciju.
2. Atkāpjoties no 16. panta, kompetentās iestādes koriģē pozīcijas limitu uz augšu un nosaka termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu pozīciju limitu robežās no 5 % līdz 50 % no atsauces daudzuma, ja:
a) |
to tirgus dalībnieku vidējais skaits, kuri tur kādu preču atvasinātā instrumenta pozīciju periodā pirms pozīcijas limita noteikšanas, ir mazāks par 10; vai |
b) |
ja preču atvasinātais instruments ir lauksaimniecības preču atvasinātais instruments ar neto atvērto pozīciju daļu, kas mazāka par 300 000 partijām, to ieguldījumu brokeru sabiedrību skaits, kas darbojas kā tirgus uzturētāji saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 7) apakšpunktu preču atvasinātajā instrumentā tajā brīdī, kad tiek noteikts vai pārskatīts pozīciju limits, ir mazāks par trim. |
Pirmās daļas nolūkā kompetentās iestādes var noteikt dažādus pozīciju limitus dažādiem laikiem termiņam tuvākā mēneša periodā, pārējo mēnešu periodā vai abiem periodiem.
21. pants
Pamatā esošo preču tirgus iezīmes
1. Kompetentās iestādes ņem vērā, kā pamatā esošā izejvielu tirgus iezīmes ietekmē preču atvasinātā instrumenta darbību un tirdzniecību un tirgus dalībnieku turēto pozīciju apmēru, tostarp ņemot vērā vieglu un ātru piekļuvi, kas tirgus dalībniekiem ir pamatā esošai precei.
2. Novērtējumā par pamatā esošo preču tirgu, kas minēts 1. punktā, ņem vērā šādus kritērijus:
a) |
vai pastāv ierobežojumi attiecībā uz preces piegādi, tostarp ātrbojīga piegādājamā prece; |
b) |
fiziskās preces pārvadāšanas un piegādes metode, tostarp:
|
c) |
tirgus struktūra, organizācija un darbība, tostarp sezonalitāte ieguves un lauksaimniecības preču tirgos, saskaņā ar kuru fiziskā piegāde kalendārā gada laikā svārstās; |
d) |
tirgus dalībnieku sastāvs un loma pamatā esošo preču tirgū, tostarp apsvērums par to tirgus dalībnieku skaitu, kas sniedz konkrētus pakalpojumus, kuri nodrošina pamatā esošo preču tirgus darbību, piemēram, riska pārvaldības, piegādes, uzglabāšanas vai norēķinu pakalpojumus; |
e) |
makroekonomikas vai citi saistītie faktori, kas ietekmē pamatā esošo preču tirgus darbību, tostarp piegāde, uzglabāšana un norēķini par preci; |
f) |
pamatā esošās preces īpatnības, fizikālās īpašības un aprites cikli. |
22. pants
Atcelšana
Deleģēto regulu (ES) 2017/591 atceļ.
Atsauces uz Deleģēto regulu (ES) 2017/591 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas pielikumā esošo atbilstības tabulu.
23. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 20. aprīlī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(4) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/591 (2016. gada 1. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem (OV L 87, 31.3.2017., 479. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Atbilstības tabula
Deleģētā regula (ES) 2017/591 |
Šī regula |
1. pants |
1. pants |
2. pants |
2. pants |
3. panta 1. punkts |
3. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
— |
3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts |
— |
3. panta 2. punkts |
3. panta 2. punkts |
3. panta 3. punkts |
3. panta 3. punkts |
3. panta 4. punkts |
— |
3. panta 5. un 6. punkts |
3. panta 4. punkts |
3. panta 7. punkts |
4. pants |
4. pants |
5. panta 1. punkts |
— |
5. panta 2. punkts |
5. panta 1. punkts |
5. panta 3. punkts |
5. panta 2. punkts |
6. pants |
6. pants |
7. panta 1. punkts |
7. panta 1. punkts |
— |
7. panta 2. punkts |
7. panta 2. punkts |
7. panta 3. punkts |
— |
7. panta 4. punkts |
8. panta 1. un 2. punkts |
8. panta 1. un 2. punkts |
— |
8. panta 3. un 4. punkts |
8. panta 3. punkts |
8. panta 5. punkts |
8. panta 4. punkts |
8. panta 6. punkts |
— |
8. panta 7. punkts |
— |
9. pants |
— |
10. pants |
9. panta 1. punkts |
11. panta 1. punkts |
9. panta 2. punkts |
11. panta 2. punkts |
9. panta 3. punkts |
11. panta 3. punkts |
9. panta 4. punkts |
11. panta 4. punkts |
10. panta 1. punkts |
12. panta 1. punkts |
— |
12. panta 2. punkts |
10. panta 2. punkts |
— |
10. panta 3. punkts |
12. panta 3. punkts |
11. panta 1. punkts |
13. panta 1. punkts |
11. panta 2. punkts |
13. panta 2. punkts |
12. pants |
— |
— |
14. pants |
13. panta 1. punkts |
15. panta 1. punkts |
13. panta 2. punkts |
— |
13. panta 3. punkts |
15. panta 2. punkts |
14. pants |
16. pants |
— |
17. panta 1. punkts |
15. panta 1. punkts |
— |
15. panta 2. punkts |
17. panta 2. punkts |
16. pants |
— |
17. pants |
18. pants |
18. panta 1. un 2. punkts |
19. panta 1. un 2. punkts |
— |
19. panta 3. punkts |
18. panta 3. punkts |
— |
19. panta 1. punkts |
20. panta 1. punkts |
19. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
20. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
— |
20. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
19. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
— |
19. panta 2. punkta otrā daļa |
20. panta 2. punkta otrā daļa |
20. pants |
21. pants |
21. pants |
— |
— |
22. pants |
22. pants |
23. pants |
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/71 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1303
(2022. gada 25. aprīlis),
ar ko attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta definīciju un tam piemērojamajām prasībām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (ES) 2019/787 5. pantā ir noteikta definīcija un prasības attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, ko nozarē dēvē arī par lauksaimniecības spirtu, neitrālo spirtu vai rektificēto spirtu. Šī tehniskā definīcija un minētās prasības bez būtiskām pārmaiņām ir pārņemtas no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 (2) I pielikuma 1. punkta. |
(2) |
No tehniskā un zinātniskā viedokļa Regulas (ES) 2019/787 5. pantā noteiktā lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta definīcija un tam piemērojamās prasības tomēr ir daļēji novecojušas. Konkrēti, dažu atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi ir jāsaskaņo ar tehniskajiem parametriem, ko pašlaik izmanto nozare un lielākā daļa analīžu laboratoriju. Tādējādi tehnoloģiskais progress šajā jomā pamato nepieciešamību grozīt šo definīciju un minētās prasības. |
(3) |
Atsauces uz “kopējo skābumu”, “gaistošām bāziskām vielām, kas satur slāpekli” un “sauso ekstraktu”, kas noteiktas Regulas (ES) 2019/787 5. panta d) punkta i), vi) un vii) apakšpunktā, vairs nav relevantas, jo tās parasti neizmanto kā procesa tehniskos parametrus, turklāt šādu atliekvielu klātbūtne spirtā ar 96 % tilpumkoncentrāciju ir niecīga un maz ticams, ka tās varētu atrast lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā. |
(4) |
Attiecībā uz “esteriem”, “aldehīdiem” un “augstākajiem spirtiem” Regulas (ES) 2019/787 5. panta d) punkta ii), iii) un iv) apakšpunktā paredzētie maksimāli pieļaujamie daudzumi nav pietiekami specificēti un pašlaik to noteikšanai jāizmanto klasiskas analītiskās ķīmijas metodes, kas Savienības tiesību aktos nav definētas. Precīzāka to vielu definēšana, uz kurām attiecas atliekvielu robežvērtības, lauksaimniecības izcelsmes etilspirta analīžu rezultātus uzlabotu, pateicoties tādām metodēm kā gāzhromatogrāfija, un būtu labvēlīga laborantiem, jo daudzos vecākos analīzes paņēmienos jāizmanto bīstamas ķimikālijas. |
(5) |
Konkrēti, ir lietderīgi ar esteriem saprast tikai “etilacetātu”. Lai gan spirta rūgšanas procesā var veidoties daudzi esteri, vislielākajā koncentrācijā ir etilacetāts, savukārt jebkādi citi esteri, kas varētu būt lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā, visticamāk, nebūtu nosakāmi, izmantojot standarta analīzes metodes, un kopējo esteru daudzumu ietekmē nenozīmīgi. Etilacetāta mērījumu pamatā vajadzētu būt etalonmetodei, kas noteikta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2870/2000 (3), jo tā ir ierasta metode, ko pašlaik izmanto vairāku stipro alkoholisko dzērienu analīzei. |
(6) |
Līdzīgi arī galvenais aldehīds, kas veido kopējos aldehīdus, ir “acetaldehīds”. Tāpēc ir lietderīgi par aldehīda noteikšanas parametru izmantot tikai acetaldehīdu. Tā kā acetaldehīds ir līdzsvarā ar 1,1-dietoksietānu, t. i., klātesošas ir abu vielu molekulas un ķīmiski fizikālo apstākļu ietekmē tās pārvēršas viena otrā, ir jāņem vērā arī acetalā esošā acetaldehīda frakcija. Acetaldehīda mērījumu pamatā vajadzētu būt etalonmetodei, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2870/2000, jo tā ir ierasta metode, ko pašlaik izmanto vairāku stipro alkoholisko dzērienu analīzei. |
(7) |
Pēc spirta rūgšanas augstāko spirtu daudzums ir vērā ņemams. Tomēr lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā to daudzums ir niecīgs, jo augstākas viršanas temperatūras dēļ augstākie spirti no tā viegli izdestilējas. Augstāko spirtu mērījumu pamatā vajadzētu būt etalonmetodei, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2870/2000, jo tā ir ierasta metode, ko pašlaik izmanto vairāku stipro alkoholisko dzērienu analīzei. |
(8) |
Attiecībā uz “furfurolu” pašreizējā prasība, ka tas nedrīkst būt konstatējams, attiecas uz klasisku analītiskās ķīmijas metodi, ko lielākajā daļā dalībvalstu vairs neizmanto, un tas traucē pielietot vienotas un skaidri definētas analīzes metodes un iegūt atbilstošus rezultātus. Tā kā pašlaik nav noteiktas etalonmetodes furfurola analīzei lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā, ir lietderīgi definēt robežvērtību, ko var noteikt ar dažādām metodēm, kuras pašlaik izmanto lielākajā daļā dalībvalstu laboratoriju un kuras kopš šīs prasības sākotnējās iekļaušanas ir kļuvušas precīzākas. Furfurola mērījumu pamatā vajadzētu būt koksnes savienojumu noteikšanai izmantojamās šķidrumhromatogrāfijas metodei, kas izklāstīta Regulā (EK) Nr. 2870/2000. |
(9) |
Turklāt pilnīguma labad un saskaņā ar lauksaimnieciskas izcelsmes destilāta definīciju, kas noteikta Regulas (ES) 2019/787 4. panta 7. punktā, ir lietderīgi noteikt, ka lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts ir iegūts, pēc spirta rūgšanas lauksaimniecības produktus destilējot. |
(10) |
Tāpēc Regula (ES) 2019/787 būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) 2019/787 5. pantu aizstāj ar šādu:
“5. pants
Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta definīcija un tam piemērojamās prasības
Šajā regulā lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts ir šķidrums, kas atbilst šādām prasībām:
a) |
tas iegūts vienīgi no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem spirta rūgšanas un tai sekojošas destilācijas procesā; |
b) |
tam nav konstatējama nekāda cita garša, kā vien tā ražošanā izmantoto izejvielu garša; |
c) |
tā minimālā spirta tilpumkoncentrācija ir 96,0 %; |
d) |
tā atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi ir šādi:
|
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 25. aprīlī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.).
(3) Komisijas Regula (EK) Nr. 2870/2000 (2000. gada 19. decembris), ar ko nosaka Kopienas etalonmetodes alkoholisko dzērienu analīzei (OV L 333, 29.12.2000., 20. lpp.).
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/74 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1304
(2022. gada 20. jūlijs),
ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs “Valašský frgál” (AĢIN)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Čehijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Valašský frgál”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1263/2013 (2). |
(2) |
Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
(3) |
Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Valašský frgál” (AĢIN).
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 20. jūlijā
Komisijas
un tās priekšsēdētājas vārdā –
Komisijas loceklis
Janusz WOJCIECHOWSKI
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1263/2013 (2013. gada 28. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Valašský frgál (AĢIN)) (OV L 326, 6.12.2013., 5. lpp.).
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/75 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1305
(2022. gada 25. jūlijs),
ar kuru pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi
(1) |
Antidempinga pasākumi molibdēna stieples importam no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”, jeb “attiecīgā valsts”) sākotnēji tika noteikti 2010. gadā ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 (2) (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tiek saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. Sākotnējie pasākumi tika noteikti kā ad valorem maksājuma likme 64,3 % apmērā. |
(2) |
Pēc divām pretapiešanas izmeklēšanām 2012. un 2013. gadā sākotnējie pasākumi vispirms tika attiecināti arī uz molibdēna stieples importu, kas nosūtīts no Malaizijas (3), un, otrkārt, uz tādas molibdēna stieples importu no ĶTR, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (4). 2015. gada 30. oktobrī pēc trešās pretapiešanas izmeklēšanas pasākumi tika attiecināti arī uz molibdēna stiepli, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm (5). |
(3) |
Pašlaik spēkā esošie pasākumi tika noteikti 2016. gada 30. jūnijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1046 (6) pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”). |
1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(4) |
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (7), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 2016/1036 11. panta 2. punktam. |
(5) |
Pieprasījumu Savienības molibdēna stieples ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē 2021. gada 23. martā iesniedza Plansee SE (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu molibdēna stieples kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
1.3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6) |
Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2021. gada 28. jūnijā, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes molibdēna stieples importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (8) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
1.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(7) |
Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
1.5. Ieinteresētās personas
(8) |
Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, kā arī otro zināmo Savienības ražotāju, zināmos lietotājus un ĶTR iestādes un aicināja tos piedalīties. |
(9) |
Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
1.6. Atlase
(10) |
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
a) Savienības ražotāju izlases neveidošana
(11) |
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija neveica atlasi, bet aicināja abus zināmos Savienības ražotājus, proti, Plansee SE un Osram GmbH, noteiktajā termiņā sniegt atbildes uz anketas jautājumiem. |
b) Importētāju atlase
(12) |
Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
(13) |
Neviens importētājs nepieteicās sniegt paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju. |
c) Ķīnas ražotāju atlase
(14) |
Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR molibdēna stieples ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt tā aicināja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā. Tomēr atbilde netika sniegta. |
(15) |
Tādējādi Komisija informēja ĶTR iestādes, ka dempinga turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē tā ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus, ņemot vērā nesadarbošanos. ĶTR iestādes neatbildēja. |
1.7. Atbildes uz anketas jautājumiem
(16) |
Anketas Savienības ražotājiem, kā arī anketas importētājiem, lietotājiem un ražotājiem ĶTR tika darītas pieejamas tiešsaistē procedūras sākšanas dienā. |
(17) |
Komisija nosūtīja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
(18) |
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Savienības ražotāja, Plansee SE, kas ir arī pieprasījuma iesniedzējs un pārstāv [86–94 %] no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū. |
(19) |
2021. gada 24. jūnijā otrs vienīgais Savienības ražotājs pauda vēlmi izmeklēšanā saglabāt neitralitāti un nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
(20) |
Ne ĶV, ne ĶTR ražotāji atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza. |
(21) |
2021. gada 15. novembrīPlansee SE tika nosūtīta arī makroekonomikas anketa, uz kuru Komisija saņēma atbildi 2021. gada 29. novembrī. |
a) Pārbaude
(22) |
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Viens pārbaudes apmeklējums saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikts Savienības ražotāja Plansee SE (Austrija) telpās. |
b) Turpmākā procedūra
(23) |
Komisija 2022. gada 9. jūnijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. |
(24) |
Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Piezīmes netika saņemtas. |
2. PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Pārskatāmais ražojums
(25) |
Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, proti, molibdēna stieple, kura pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, un kuru klasificē ar KN kodu ex 8102 96 00 (“pārskatāmais ražojums”). |
(26) |
ĶTR izcelsmes pārskatāmo ražojumu, kas nav nosūtīts no Malaizijas, patlaban klasificē ar Taric kodu 8102960019. Pārskatāmais ražojums, kas nosūtīts no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas izcelsme, un ko patlaban klasificē ar Taric kodu 8102960011, netika izmeklēts, jo sākotnējā izmeklēšanā tas nebija iekļauts ražojuma definīcijā. |
(27) |
Molibdēna stiepli galvenokārt izmanto automobiļu rūpniecībā, piemēram, lai sinhronizētu automobiļu ar manuālo pārnesumkārbu gredzenus. |
2.2. Līdzīgais ražojums
(28) |
Kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, pārskatāmajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam ir identiskas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības. Pārskatīšanas izmeklēšana apliecināja, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:
|
(29) |
Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
3. DEMPINGS
3.1. Iepriekšējas piezīmes
(30) |
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā molibdēna stieples imports no ĶTR turpinājās, lai gan zemākā līmenī nekā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā piemērotajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
(31) |
Kā minēts 20. apsvērumā, izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs. |
(32) |
Tāpēc Komisija 2021. gada 16. jūlijā informēja ĶTR iestādes, ka nesadarbošanās dēļ tā attiecībā uz konstatējumiem par ĶTR var piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija nesaņēma nekādas piezīmes par tās nodomu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
(33) |
Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, kas ietverta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, apvienojumā ar citiem informācijas avotiem, piemēram, statistiku par importu un eksportu (Comext (Eurostat), Dun & Bradstreet (9), Global Trade Atlas (“GTA”) (10). |
3.2. Importa par dempinga cenām turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
3.2.1. Normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu
(34) |
Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus, kas attiecībā uz ĶTR liek domāt, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
(35) |
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. |
(36) |
No ĶV netika saņemta nekāda atbilde uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta nekāda informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Pēc tam 2021. gada 16. jūlijā Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
(37) |
Komisija paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā norādīja, ka, ņemot vērā procedūras sākšanas brīdī pieejamos pierādījumus, attiecībā uz ĶTR iespējamā reprezentatīvā valsts normālās vērtības noteikšanai, kura pamatotos uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ir Turcija. Komisija arī norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamās attiecīgās reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
(38) |
Komisija 2021. gada 10. martā publicēja pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“pirmais paziņojums par lietas materiāliem”) un informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, ko izmanto molibdēna stieples ražošanā. Attiecībā uz reprezentatīvās valsts izvēli Komisija norādīja, ka pārskatāmo ražojumu ražo tikai dažās pasaules valstīs (11) un ka tikai Taizeme tika identificēta kā valsts ar tādu pašu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR. Tomēr attiecībā uz Taizemi nebija viegli pieejama pietiekama informācija uzņēmumu līmenī, kura nepieciešama, lai noteiktu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņu. |
(39) |
Ņemot vērā to, ka ne Komisija, ne pieprasījuma iesniedzējs nevarēja identificēt nevienu reprezentatīvu valsti ar tādu pašu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, kurā tiktu ražots pārskatāmais ražojums un par kuru būtu viegli pieejama visa vajadzīgā informācija, Komisija mēģināja atrast piemērotu reprezentatīvo valsti ar tādu pašu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, kurā ražo līdzīgu ražojumu tajā pašā vispārējā kategorijā vai nozarē, taču nevarēja identificēt nevienu šādu ražojumu. Turklāt neviena ieinteresētā persona nebija ierosinājusi piemērotu reprezentatīvo valsti ar tādu pašu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, kurā ražotu pārskatāmo ražojumu vai līdzīgu ražojumu. Tāpēc Komisija pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem izņēmuma kārtā papildus Taizemei ierosināja arī Indiju kā iespējamu avotu neizkropļotu cenu un izmaksu noteikšanai un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Par šo paziņojumu piezīmes sniedza tikai pieprasījuma iesniedzējs. |
(40) |
Komisija 2021. gada 29. oktobrī ar otro paziņojumu par lietas materiāliem (“otrais paziņojums par lietas materiāliem”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, par piemērotu avotu izmantojot Indiju, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
3.2.2. Normālā vērtība
(41) |
Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī parastā tirdzniecības apritē ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.” |
(42) |
Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem”, turklāt tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. |
(43) |
Kā sīkāk skaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
3.2.3. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana
3.2.3.1.
(44) |
Nesenās izmeklēšanās, kas attiecās uz volframa nozari ĶTR (12), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Lielākā daļa molibdēna ražojumu ražotāju savās ražotnēs pārstrādā arī volframu. Turklāt volframam un molibdēnam ir līdzīgas ķīmiskās īpašības un rūpnieciskā izmantošana. Kā sīkāk izklāstīts turpmāk, papildus sistēmiskiem nozīmīgiem kropļojumiem, kas skar visus ražošanas faktorus ĶTR, izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas plānošanas un vadlīniju dokumentos volframs un molibdēns parasti tiek minēti kopā. Šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
(45) |
Minētajās nesenajās izmeklēšanās attiecībā uz volframu Komisija konstatēja, ka Ķīnas Tautas Republikā tiek īstenota būtiska valdības iejaukšanās un tādējādi tiek kropļota efektīva resursu sadale atbilstīgi tirgus principiem (13). Konkrētāk, papildus konstatējumiem par Ķīnas ekonomiku ietekmējošajiem sistēmiskajiem kropļojumiem Komisija secināja, ka volframa nozarē ne tikai pastāv uzņēmumi, kuri pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (14) lielā mērā pieder Ķīnas valdībai, bet ka ĶV ir arī iespēja iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (15). Komisija arī konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā patiešām nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (16). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi (17). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus volframa nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (18), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (19). |
(46) |
Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR volframa nozari, šajā izmeklēšanā attiecībā uz molibdēnu Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietā pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot pieprasījumā ietvertos pierādījumus, kā arī pierādījumus Komisijas ziņojumā par ievērojamiem kropļojumiem Ķīnā (20) (“ziņojums”), kurš ir balstīts uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta būtiskā valdības iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas aptver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu, ka Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kurus šajā sakarā tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās. |
(47) |
Šajā gadījumā pieprasījumā bija atsauce uz ziņojumu, konkrētāk, uz Ķīnas valsts ietekmi uz krāsaino metālu nozari, tostarp molibdēna ražošanas nozari, ar 13. piecgades plānu Ķīnas Tautas Republikas ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (13. piecgades vispārējais plāns) un 13. piecgades plānu krāsaino metālu nozarei (13. piecgades plāns krāsaino metālu nozarei). Turklāt pieprasījumā minēts, ka saskaņā ar iniciatīvu Made in China 2025 molibdēna nozare ir tiesīga saņemt ievērojamu valsts finansējumu. Pieprasījumā minēti konkrēti finanšu fondi, ko Ķīnas valsts izveidojusi molibdēna nozares atbalstam (Ķīnas Attīstības banka, Valsts integrālshēmu fonds, Progresīvās ražošanas fonds, dažādi vietējie fondi, ko izveidojušas pašvaldības, un finansējums ražotāju atbalstam un pārstrukturēšanai, kuru nodrošina China Reform Holdings). Pieprasījumā arī kā piemērs ir minēti divi molibdēna nozares uzņēmumi, kas saņēmuši valsts finansējumu: Jiduicheng Molybdenum un Xiamen Tungsten, Xiamen Honglu Tungsten mātesuzņēmums. |
(48) |
Molibdēna nozarē pastāv uzņēmumi, kuri lielā mērā pieder Ķīnas valdībai vai kuru darbību tās kontrolē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Tā kā Ķīnas pārskatāmā ražojuma ražotāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošajiem molibdēna stieples ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka molibdēna stieples nozarē vairāki lieli ražotāji ir valstij piederoši uzņēmumi (“VPU”). To vidū ir Jinduicheng Molybdenum, Xiamen Honglu Tungsten, Chengdu Hongbo Industrial un Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material. |
(49) |
Saistībā ar ĶV spēju, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, Komisija izmeklēšanā atklāja, ka starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un ĶKP pastāv personīgas saites, piemēram, ĶKP biedri darbojas vairāku pārskatāmo ražojumu ražojošu uzņēmumu augstākajā vadībā vai ir to direktoru padomes locekļi. Piemēram, uzņēmumā Jinduicheng Molybdenum administratoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus ir partijas komitejas sekretārs, ģenerāldirektors ir arī partijas komitejas sekretāra vietnieks, un disciplinārkomisijas sekretārs vienlaikus pilda partijas komitejas sekretāra vietnieka pienākumus (21). Uzņēmumā Xiamen Honglu Tungsten pārvaldītājsabiedrības VPU Xiamen Tungstene valdes priekšsēdētājs ir ĶKP loceklis (22). Gan uz valsts, gan uz privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem molibdēna stieples nozarē attiecas stratēģiska uzraudzība un norādes. |
(50) |
Turpmāk sniegtie piemēri labi ilustrē minēto tendenci, ka molibdēna stieples nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis. Daudzi pārskatāmā ražojuma ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, šo uzņēmumu vadībā ir partijas biedri, un viņi akcentē savu piederību pie ĶKP. Izmeklēšanā atklājās, ka vairāki molibdēna stieples ražotāji, tostarp Chengdu Hongbo Industrial, veic partijas iedibināšanas darbības. Cits ražotājs, Jinduicheng Molybdenum, savā tīmekļa vietnē par partijas iedibināšanu norāda šādi (23): “Sanāksme parādīja, ka 2019. gadā uzņēmuma partijas komiteja ir apzinīgi īstenojusi dažādās Shaanxi Non Ferrous Metals Group partijas komitejas prasības. (..) [uzņēmuma partijas komiteja] koncentrējās uz centrālo darbu un politiskā vadība veicināja kvalitatīvu attīstību, [kā arī] turpināja stingri kontrolēt pārvaldību.” |
(51) |
Xiamen Honglu Tungsten ir vēl viens molibdēna stieples ražotājs ar partijas komiteju. Saskaņā ar pārvaldītājsabiedrības VPU Xiamen Tungsten statūtu 96. pantu: “[u]zņēmums izveido Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd. Ķīnas Komunistiskās partijas komiteju (turpmāk – “uzņēmuma partijas komiteja”) un Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd. Ķīnas Komunistiskās partijas disciplinārās pārbaudes komiteju (turpmāk – “uzņēmuma disciplinārkomiteja”).” Saskaņā ar statūtu 98. pantu “uzņēmuma partijas komiteja veic savus pienākumus atbilstīgi partijas konstitūcijai un citiem partijas iekšējiem noteikumiem: 1) uzņēmumā nodrošināt partijas un valsts principu un politikas uzraudzību un īstenot partijas Centrālās komitejas, Valsts padomes, provinces partijas komitejas un provinces valdības lēmumus un vienošanās; 2) turpināt apvienot partijas kadru pārvaldības principus ar atbilstību tiesību aktiem par to, kā direktoru padome izvēlas darījumdarbības vadītājus (..); 3) izpētīt un apspriest uzņēmuma reformas, attīstību un stabilitāti, galvenos darījumdarbības pārvaldības jautājumus un svarīgus jautājumus, kas saistīti ar darbinieku personīgajām interesēm, kā arī nākt klajā ar atzinumiem un ierosinājumiem; (..) 5) stiprināt vietējo partijas organizāciju un partijas locekļu vienību izveidi uzņēmumā;” (24). |
(52) |
Turklāt molibdēna nozarē tiek īstenota diskriminējoša politika, kura dod priekšroku iekšzemes ražotājiem vai citādi ietekmē tirgu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. Molibdēna nozare ir minēta vairākos vadlīniju dokumentos, apliecinot, ka uzņēmumiem, kuri ražo molibdēna stiepli, tiek sniegts ĶV atbalsts (25). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, norādēs un citos dokumentos, kuros galvenā uzmanība pievērsta molibdēnam un kurus izdod valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī. Molibdēns ir minēts, piemēram, šādos dokumentos:
Valsts attīstības un reformu komisijas vadoši atzinumi par ieguldījumu palielināšanu stratēģiskās jaunajās nozarēs un jaunu izaugsmes punktu un izaugsmes centru izveidi un stiprināšanu (27), Nr. 1409 [2020], kur noteikts: “Īstenot rīcības plānu inovācijai un jaunu materiālu izstrādei, uzlabot retzemju metālu, vanādija-titāna, volframa-molibdēna, litija, rubīdija-cēzija, grafīta un citu īpašu resursu ieguves, kausēšanas un dziļās apstrādes tehnoloģisko līmeni”. Turklāt molibdēns ir pakļauts vietējam regulējumam provinču vai pašvaldību līmenī. Piemēram:
|
(53) |
Kā redzams iepriekš minētajos piemēros, ĶV virza molibdēna nozares attīstību saskaņā ar dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām un kontrolē praktiski visus nozares attīstības un darbības aspektus. Tādējādi molibdēna stieples nozare saņem valdības norādes un gūst labumu no tās iejaukšanās attiecībā uz galveno izejvielu, proti, molibdēna oksīdu. |
(54) |
Papildus iepriekš minētajam tiek norādīts, ka molibdēna stieples ražotāji arī saņem valsts subsīdijas – tas nepārprotami liecina par valsts ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka vairāki molibdēna stieples ražotāji guva labumu no tiešām valsts subsīdijām. To vidū ir Xiamen Honglu Tungsten (31) un Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material (32). |
(55) |
Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī molibdēna – pārskatāmā ražojuma ražošanas galvenā izejmateriāla – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
(56) |
Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi tam, ka iepriekš 45. apsvērumā minētā bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē neietekmētu pārskatāmā ražojuma ražotājus. |
(57) |
Molibdēna nozari ietekmē arī izkropļotas algu izmaksas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 45. apsvērumā. Šis kropļojums skar nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai tā galvenā izejmateriāla ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
(58) |
Turklāt šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz molibdēna nozari neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 45. apsvērumā. Tādējādi būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
(59) |
Visbeidzot, Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojumu ražošanai ir vajadzīgi vairāku veidu izejresursi. Kad pārskatāmā ražojuma ražotāji tos iegādājas vai slēdz līgumus par tiem, cenas, ko viņi maksā (un kas tiek reģistrētas pie izmaksām), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku; tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē; turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
(60) |
Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
(61) |
Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus, kas atspēkotu iepriekš minētos konstatējumus. |
(62) |
Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. |
3.2.4. Reprezentatīvā valsts
3.2.4.1.
(63) |
Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, attiecīgā gadījumā tiek balstīta uz šādiem kritērijiem:
|
(64) |
Kā paskaidrots 38.–40. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem, norādot avotus, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai. Šajos paziņojumos par lietas materiāliem ir aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un aplūkotas piezīmes, ko personas saņēmušas par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija informēja ieinteresētās personas, ka ir nodomājusi apsvērt Indiju par piemērotu avotu šajā lietā, ja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu tiktu apstiprināts, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
3.2.4.2.
(65) |
Pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem attiecībā uz ražošanas faktoriem Komisija identificēja Indiju un Taizemi. Saskaņā ar Pasaules Bankas datiem Taizemi klasificē kā valsti ar vidēji augstiem ienākumiem un tādā pašā ekonomiskās attīstības līmenī kā ĶTR. Tomēr Komisija Taizemē varēja identificēt tikai vienu molibdēna stieples ražotāju, un vajadzīgā informācija uzņēmuma līmenī nebija viegli pieejama. Pasaules Banka Indiju klasificē kā valsti ar vidēji zemiem ienākumiem. Komisija konstatēja vismaz 18 Indijas uzņēmumus, kas daļēji ražo molibdēna stiepli, un tāpēc nolēma turpināt izvērtēt, vai izņēmuma kārtā Indiju varētu izmantot kā avotu neizkropļotu izmaksu un cenu noteikšanai. |
(66) |
Tikai pieprasījuma iesniedzējs sniedza piezīmes par šo paziņojumu par lietas materiāliem un, neiebilstot pret Indijas izmantošanu neizkropļotu izmaksu un cenu noteikšanai, apgalvoja, ka piemērotas valstis varētu būt arī ASV, Austrija un Vācija. Tomēr Komisija norādīja, ka Pasaules Banka šīs valstis klasificē kā valstis ar augstu ienākumu līmeni. Turpretī Indija tiek klasificēta kā valsts ar vidēji zemiem ienākumiem un tādējādi tās ekonomiskās attīstības līmenis ir zemāks nekā ĶTR. Valstīs ar vidēji zemiem ienākumiem, piemēram, Indijā, ražošanas faktori, visticamāk, būs lētāki nekā valstīs ar augstāku ekonomiskās attīstības līmeni, piemēram, ĶTR. Tā rezultātā, visticamāk, normālā vērtība un līdz ar to dempinga starpība tiks novērtēta par zemu. Tomēr, tā kā pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšana, kurā ir jautājums par to, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties neatkarīgi no faktiskā līmeņa, Komisija uzskatīja, ka Indiju izņēmuma kārtā varētu uzskatīt par piemērotu neizkropļotu izmaksu un cenu avotu, lai gan pēc tam sekojošajā normālās vērtības aprēķinā tā, visticamāk, tiktu novērtēta par zemu. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka normālā vērtība, kas noteikta, pamatojoties uz šo ļoti piesardzīgo pieeju, jau liecināja par ievērojamu dempingu, kā secināts 87. apsvērumā. Komisija secināja, ka tāpēc nav nepieciešams pētīt citas alternatīvas. |
3.2.4.3.
(67) |
Komisija rūpīgi analizēja visus attiecīgos lietas materiālos pieejamos datus par ražošanas faktoriem Indijā un norādīja turpmāk minēto.
|
3.2.4.4.
(68) |
Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, izņēmuma kārtā par piemērotu avotu neizkropļotām izmaksām un cenām pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē tika uzskatīta Indija. Uzņēmums WebFill Ltd tika izraudzīts par piemērotu nepieciešamo finanšu datu avotu. Turklāt Komisija nolēma – lai aprēķinātu salikto normālo vērtību, izmantot GTA, lai noteiktu neizkropļotas izmaksas molibdēna oksīdam, kas ir izejviela, kura nepieciešama pārskatāmā ražojuma ražošanai. Turklāt Komisija norādīja, ka neizkropļotu darbaspēka (37) un enerģijas (38) izmaksu noteikšanai tā izmantos Indijas oficiālos datus. |
3.2.5. Ražošanas faktori
(69) |
Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā pieprasījumā sniegto informāciju un visu pieprasījuma iesniedzēja un ieinteresēto personu iesniegto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti. 1. tabula Molibdēna stieples ražošanas faktori
|
3.2.5.1.
(70) |
Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz Indijas ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu Indijā. Importa cena Indijā tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (40) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībnieki. Komisija nolēma izslēgt importu no ĶTR piemērotajā valstī, jo tā secināja, ka nozīmīgu kropļojumu dēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Ņemot vērā to, ka nav pierādījumu, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. |
(71) |
Līdzīgi arī netika iekļauts imports Indijā no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 1. pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībnieki. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un šis imports jebkurā gadījumā bija nenozīmīgs. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs. |
(72) |
Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar Komisijas metodiku, pie šīm importa cenām parasti būtu jāpieskaita ievedmuitas nodokļi, kas noteikti ražošanas faktoriem un citiem materiāliem, kuri importēti Indijā, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Ņemot vērā šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kas vērsta uz to, lai konstatētu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies, nevis konstatētu tā precīzu lielumu, Komisija nolēma, ka korekcijas saistībā ar ievedmuitas nodokļiem un iekšzemes transportu nav vajadzīgas, jo tādu korekciju rezultātā tikai palielinātos normālā vērtība un tādējādi arī dempinga starpība, kura jau tā ir būtiska. |
3.2.5.2.
(73) |
Detalizētu informāciju par algām dažādās Indijas ekonomikas nozarēs publicē Indijas Nodarbinātības birojs (41). Komisija izmantoja pieejamo statistiku, un saskaņā ar jaunāko pieejamo publicēto Indijas nodarbinātības datu analīzi (2017. gads) gada minimālā vidējā izpeļņa rūpniecības nozarē ar NIC 25. kodu “Gatavu metālizstrādājumu ražošana, izņemot mašīnas un iekārtas” saskaņā ar ziņojuma A pielikumu bija 118 191 INR/gadā. Statistikas ministrijas regulārie darbaspēka apsekojumi liecina, ka gada vidējā alga Indijā tuvākajā periodā pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda bija aptuveni 207 780 INR/gadā (sk. gada pārskatu, PLFS, 2018–2019, A-265. un A-266. (372.–373.) lpp.) (42). Ievērojot iepriekš minēto, Komisija ņēma vērā darbaspēka izmaksas 207 780 INR gadā, kā norādīts iepriekš. Šī summa ir līdzvērtīga 2 800 USD gadā un ir lielāka nekā vidējā alga Indijā, tostarp lauksaimniecības nozarē (43), kurā strādā aptuveni puse nodarbināto – saskaņā ar Pasaules Bankas datiem (44) 2019. gadā tur alga bija 2 130 USD gadā. |
3.2.5.3.
(74) |
Indiju veido 28 štati un 8 Savienības teritorijas (45), un no tiem septiņos štatos atrodas vairāk nekā 70 % Indijas rūpnīcu un rūpnieciskās ražošanas. No septiņiem štatiem, kuros ir visvairāk rūpnieciskās ražošanas, Maharashtra ir reprezentatīvs štats šīs izmeklēšanas nolūkā, jo tas ir viens no štatiem, kurā kopumā atrodas liela daļa rūpnīcu. Pamatojoties uz to, Komisija izmantoja Maharashtra Elektroenerģijas regulēšanas komisijas publicēto elektroenerģijas cenu statistiku (46). Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Maharashtra rūpnieciskais elektroenerģijas tarifs bija 8,50 INR/kWh, t. i., 0,10 EUR/kWh, kā norādīts Maharashtra Elektroenerģijas regulēšanas komisijas publikācijā (47). |
3.2.5.4.
(75) |
Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta otrajā daļā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir nepieciešams noteikt izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību. |
(76) |
Lai noteiktu neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz pieprasījumā sniegtajiem datiem, Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību atkarībā no ražotā modeļa. |
(77) |
Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņu un amortizāciju, Komisija izmantoja no Dun & Bradstreet iegūtos finanšu datus par WebFill Ltd 2020.–2021. gadam un detalizētu finanšu pārskatu, kas pieejams tā paša uzņēmuma tīmekļa vietnē (48). Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu.” Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir nepieciešams noteikt izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību. |
3.2.6. Normālās vērtības aprēķins
(78) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja pārskatāmā ražojuma normālo vērtību EXW līmenī. |
(79) |
Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora (materiālu un darbaspēka) izmantošanu molibdēna stieples ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Šie pieprasījuma iesniedzēja norādītie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti. Pēc tam Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām Indijā, lai iegūtu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu. |
(80) |
Kad neizkropļotas izgatavošanas izmaksas bija noteiktas, Komisija piemēroja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņu un amortizāciju. Šie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz WebFill Ltd finanšu pārskatiem (sk. 3.2.3.1. iedaļu). Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pieskaitīja šādas pozīcijas:
|
3.2.7. Eksporta cena
(81) |
Nesadarbošanās dēļ eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Lai noteiktu eksporta cenas, Komisija izmantoja datus par importu no Ķīnas, kas atrodami datubāzē, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”). |
(82) |
Ņemot vērā salīdzinoši nelielo importa no Ķīnas apjomu (mazāk nekā 1 % no Savienības patēriņa), Komisija analizēja, vai šīs cenas var uzskatīt par uzticamām un reprezentatīvām. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka Ķīnas vidējā eksporta cena uz Savienību bija tādā pašā cenu diapazonā kā Ķīnas eksports uz citiem galvenajiem trešo valstu galamērķiem (sk. 92. apsvērumu). Cenas uz Savienību bija uz šīs cenas zemākās robežas, tādēļ Komisija uzskatīja, ka šīs cenas, lai gan balstītas uz nelieliem apjomiem, ir pietiekami ticamas un reprezentatīvas, lai veidotu pamatu eksporta cenas noteikšanai dempinga aprēķina vajadzībām. |
(83) |
Tā kā šīs cenas tiek ziņotas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) līmenī, tās tika koriģētas līdz EXW līmenim, atņemot attiecīgu izmaksu summu, kurā ietilpst transports un apdrošināšana no ĶTR līdz Savienības robežai. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija korekcijai izmantoja to pašu procentuālo apjomu, kuru sākotnējā antidempinga izmeklēšanā (49) (1,84 %). |
3.2.8. Salīdzinājums
(84) |
Salikto normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija salīdzināja ar iepriekš noteikto eksporta cenu EXW līmenī. |
(85) |
Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt no ĶTR eksportētos ražojuma veidus. Tāpēc nebija iespējama salīdzināšana pa ražojuma veidiem. |
3.2.9. Dempinga starpība
(86) |
Komisija atgādināja, ka dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot salikto normālo vērtību, kuras pamatā bija Indijas kā piemērota avota dati saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, ar vidējām statistiskajām Ķīnas eksporta cenām uz Savienību, koriģētām EXW līmenī. |
(87) |
Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, Komisija aprēķināja dempinga starpību 44,98 % apmērā. |
(88) |
Tāpēc Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings ir turpinājies. |
4. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(89) |
Pēc tam kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi zaudētu spēku. Tika analizēti šādi papildu elementi:
|
4.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā
(90) |
Saskaņā ar pieprasījumu Ķīnas ražotāju ražošanas jauda ir aptuveni 3 500 tonnas gadā, proti, tas vairāk nekā 19 reizes pārsniedz visu patēriņu Savienībā. |
(91) |
Tā kā ĶTR nesadarbojās, Komisija aplēsa neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, pamatojoties uz iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumiem. Minētajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka jaudas izmantojuma līmenis ir aptuveni 20–25 %. Tā kā nekas neliecināja par pretējo, Komisija pieņēma, ka jaudas izmantojums šajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām ir līdzīgs. Tā kā lēstā molibdēna stieples ražošanas jauda ĶTR ir aptuveni 3 500 tonnas, Komisija lēš, ka neizmantotā jauda ir vismaz 2 500 tonnas, kas vairāk nekā piecpadsmit reizes pārsniedz patēriņu Savienībā. |
4.2. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā
(92) |
Tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās, Komisija analizēja Ķīnas cenu noteikšanas praksi, pamatojoties uz tirdzniecības statistiku. Ķīnas cenas uz galvenajiem eksporta galamērķiem, kas nav Savienība, t. i., Indiju, Koreju un Vjetnamu, svārstījās no 28 līdz 41 EUR/kg, savukārt Ķīnas eksporta cenas uz ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 33,80 EUR/kg (sk. 107. apsvērumu). Šīs cenas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Faktiski Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā pārdošanas cena uz visām valstīm, izņemot Savienību, bija 40 EUR/kg, kas ir par aptuveni [25–35] % zemāka nekā vidējā cena Savienības tirgū. |
4.3. Savienības tirgus pievilcīgums
(93) |
Kā paskaidrots 150.–152. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs izmēra un cenu ziņā. |
4.4. Pasākumu apiešanas prakse
(94) |
Divās pretapiešanas izmeklēšanās 2012. un 2013. gadā tika konstatēts, ka pasākumu apiešana tiek veikta, pārsūtot vai nedaudz pārveidojot ražojumu. Pirmkārt, tas attiecās uz molibdēna stieples importu, kas nosūtīts no Malaizijas (50), un, otrkārt, uz tādas molibdēna stieples importu no ĶTR, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (51). 2015. gada 30. oktobrī pēc trešās pretapiešanas izmeklēšanas pasākumi tika attiecināti arī uz molibdēna stiepli, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm (52). Šie centieni apiet spēkā esošos pasākumus rāda, cik pievilcīgs Ķīnas pārskatāmā ražojuma ražotājiem ir Savienības tirgus. |
4.5. Secinājums
(95) |
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastāv dempings un ka šis dempings, visticamāk, turpinātos, ja pasākumi zaudētu spēku. Ja pasākumi zaudētu spēku, imports par dempinga cenām, visticamāk, ienāktu Savienības tirgū ievērojamos daudzumos, ņemot vērā Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un iespējamo pārdošanas pārvirzīšanu no citām trešām valstīm uz Savienību, ievērojot augstākas cenas Savienības tirgū. |
5. KAITĒJUMS
5.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms
(96) |
Kopš sākotnējās izmeklēšanas un pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas Savienības ražošanas nozarē būtiskas strukturālas pārmaiņas nav notikušas. Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja divi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
(97) |
Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram [198 000–232 000] kg. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja aizpildīto makroekonomikas anketu. |
(98) |
Tā kā dati par kaitējuma novērtējumu galvenokārt tika iegūti no vienīgā Savienības ražotāja, kas sadarbojās, vai attiecīgā gadījumā tika aplēsti attiecībā uz otru Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās, daži skaitļi ir sniegti indeksētā veidā vai diapazonos, ņemot vērā to pamatā esošo datu konfidencialitāti. |
5.2. Patēriņš Savienībā
(99) |
Tika noteikts, ka kopējais patēriņš Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija [148 000–174 000] kg. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, i) ņemot vērā Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu ES, ko bija norādījis pieprasījuma iesniedzējs savās atbildēs uz makroekonomikas anketu, un ii) pieskaitot importa apjomus ES, kuri sniegti 14. panta 6. punkta datubāzē. |
(100) |
Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika. 2. tabula Patēriņš Savienībā (kg)
|
(101) |
Visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ievērojami samazinājās – par 28 % salīdzinājumā ar 2017. gadu. Konkrētāk, 2018. gadā tas samazinājās par 1 procentpunktu un pēc tam 2019. gadā zaudēja 23 procentpunktus, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – vēl 4 procentpunktus. |
(102) |
Molibdēna stieples patēriņa samazinājums Savienībā, kas tika konstatēts kopš sākotnējās izmeklēšanas un attiecīgajā periodā, galvenokārt skaidrojams ar tehnoloģiju attīstību autobūves nozarē un automātisko pārnesumkārbu pakāpenisku dominēšanu pār manuālajām pārnesumkārbām, kur ir molibdēna stieples galvenais pielietojums. |
5.3. Imports no attiecīgās valsts
5.3.1. Importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa
(103) |
Komisija noteica importa no ĶTR apjomu Savienībā, pamatojoties uz datiem, kas pieejami 14. panta 6. punkta datubāzē. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz minētā importa procentuālo īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā. |
(104) |
Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika. 3. tabula Importa apjoms (kg) un tirgus daļa
|
(105) |
Lai gan importa apjoms no ĶTR uz ES attiecīgajā periodā palielinājās par 171 %, pārskatāmā ražojuma apjomi ir nelieli un importa no Ķīnas tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās mazāka par 1 %. |
5.3.2. Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu starpība
(106) |
Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz pārskatāmā ražojuma apjomiem un vērtībām attiecībā uz ĶTR, kā norādīts 14. panta 6. punkta datubāzē. |
(107) |
Vidējai cenai importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika. 4. tabula Importa cenas (EUR/kg)
|
(108) |
No 2017. līdz 2019. gadam pārskatāmā ražojuma vidējā importa cena no ĶTR Savienībā pastāvīgi un strauji samazinājās, krītot par 57 %, bet pēc tam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās tādā pašā līmenī. Lai gan apjomi ir nelieli, tendence ir konsekventa vairākus gadus, un tā ir pretēja izejvielu cenu tendencei, proti, molibdēna oksīda pieaugošajām cenām, īpaši 2017., 2018. un 2019. gadā (53). |
(109) |
Vidējā importa cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par [52–67 %] zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. |
(110) |
Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ražojuma veidus, ko eksportēja no ĶTR uz Savienību, tomēr nebija iespējams noteikt, tāpēc salīdzinājums pa veidiem nebija iespējams. |
5.4. Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR
(111) |
Molibdēna stieples importa Savienībā (agregētajam) apjomam no citām trešām valstīm, kā arī tā tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika. 5. tabula Imports no trešām valstīm
|
(112) |
Visā attiecīgajā periodā molibdēna stieples importa no trešām valstīm, izņemot ĶTR, apjoms bija mazāks nekā molibdēna stieples importa apjoms tikai no ĶTR tajā pašā periodā un saglabājās daudz mazāks par 1 % no tirgus daļas. Ļoti mazi daudzumi bija no ASV, Indijas, Honkongas un Ukrainas. Importa cenas no visām trešām valstīm bija daudz augstākas nekā ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas. Tas, iespējams, ir saistīts ar to, ka tie ir specializēti nišas ražojumi, ko pārdod mazos daudzumos. |
5.5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.5.1. Vispārīgas piezīmes
(113) |
Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
(114) |
Kaitējuma noteikšanai Komisijai bija pieejamas atšķirīgas datu kopas attiecībā uz makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem. Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem Komisija izmantoja datus, kas bija ietverti Plansee SE atbildēs uz anketas jautājumiem un ko šis uzņēmums atbildēs uz anketas jautājumiem bija aplēsis par otru Savienības ražotāju. Attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem Komisija izmantoja datus, kas bija ietverti Plansee SE atbildēs uz anketas jautājumiem. Tā kā Plansee SE pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni [86–94] % no kopējā Savienības pārdošanas apjoma, Komisija uzskatīja, ka abi datu kopumi ir reprezentatīvi attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
(115) |
Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
(116) |
Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
5.5.2. Makroekonomiskie rādītāji
5.5.2.1.
(117) |
Kopējam ražošanas apjomam Savienībā, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 6. tabula Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
|
(118) |
Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 30 %. Konkrētāk, 2018. gadā tas pieauga par 11 procentpunktiem un pēc tam 2019. gadā zaudēja 36 procentpunktus, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – vēl 5 procentpunktus. Šis samazinājums bija 102. apsvērumā minētās Savienības patēriņa samazināšanās rezultāts. |
(119) |
Arī ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 20 % – galvenokārt tāpēc, ka samazinājās tirgus pieprasījums un pēc tam ražošanas līnijas tika pārorientētas uz citiem ražojumiem, jo viena un tā pati ražošanas līnija tiek izmantota dažādiem ražojuma veidiem, tostarp pārskatāmajam ražojumam. |
(120) |
Paralēlais ražošanas apjoma un ražošanas jaudas samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja mērenu jaudas izmantojuma samazinājumu attiecīgajā periodā, t. i., par 13 %. |
5.5.2.2.
(121) |
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 7. tabula Pārdošanas apjoms (kg) un tirgus daļa
|
(122) |
Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās ievērojami – par 29 %. Konkrētāk, pārdošanas apjoms 2017.–2018. gadā saglabājās salīdzinoši nemainīgs, tad 2019. gadā samazinājās par 23 procentpunktiem, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – vēl par 5 procentpunktiem. Šā krituma iemesls bija tirgus pieprasījuma samazināšanās Savienībā, kā paskaidrots iepriekš 102. apsvērumā. |
(123) |
Ņemot vērā spēkā esošo antidempinga pasākumu ietekmi uz pārskatāmā ražojuma importu no ĶTR un to, ka neviena cita valsts, izņemot ES un ĶTR, neražo ievērojamu pārskatāmā ražojuma apjomu, Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā saglabājās dominējoša tirgus daļa, proti, 99,4 % apmērā. |
5.5.2.3.
(124) |
Tā kā gan patēriņš Savienībā, gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 29 %, tirgus daļa nemainījās. |
5.5.2.4.
(125) |
Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 8. tabula Nodarbinātība un ražīgums
|
(126) |
Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā pieauga par 25 %. Tomēr tajā pašā periodā ražīgums samazinājās par 36 % tirgus pieprasījuma krituma un tam sekojošā ražošanas apjoma krituma dēļ. |
5.5.2.5.
(127) |
Kā paskaidrots 86.–88. apsvērumā, noteiktā dempinga starpība bija nedaudz mazāka par 45 %. Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās. Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējā dempinga sekām. Pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas attiecīgajā periodā atgūšanās process turpinājās, par ko jo īpaši liecina tas, ka peļņa visā periodā bija labā līmenī, kā izklāstīts turpmāk, lai gan tirgus saruka. |
5.5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
5.5.3.1.
(128) |
Attiecīgajā periodā Plansee SE vidējām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā bija šāda dinamika. 9. tabula Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/kg)
|
(129) |
Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga, izņemot 2019. gadu, kad vidējā cena palielinājās par 8 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2017. gadu. |
(130) |
Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi nemainīgas, lai gan 2018. gadā vienības izmaksas periodiski palielinājās par 7 procentpunktiem, bet 2019. gadā – vēl par 11 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2017. gadu. |
5.5.3.2.
(131) |
Savienības ražošanas nozares vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 10. tabula Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
|
(132) |
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 15 % un krass neregulārs pieaugums par 42 % bija 2018. gadā. |
5.5.3.3.
(133) |
Savienības ražošanas nozares krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 11. tabula Krājumi
|
(134) |
Krājumi attiecīgajā periodā veidoja tikai ļoti nelielu procentuālo daļu no kopējā ražošanas apjoma. Tāpēc šo faktoru neuzskatīja par nozīmīgu Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtējumam. |
5.5.3.4.
(135) |
Savienības ražošanas nozares rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika. 12. tabula Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
|
(136) |
Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. |
(137) |
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte no 2017. līdz 2018. gadam samazinājās par 44 procentpunktiem, pēc tam 2019. gadā zaudēja vēl 9 procentpunktus un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 38 procentpunktiem. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. |
(138) |
Lai gan rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās, tā saglabājās augsta. |
(139) |
Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attiecīgajā periodā attīstījās pozitīvi, tomēr salīdzinājumā ar 2017. gadu 2018. gadā tā bija par 13 % zemāka, 2019. gadā – par 39 % zemāka, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā sasniedza par 12 % augstāku līmeni. |
(140) |
Ieguldījumi salīdzinājumā ar 2017. gadu ievērojami palielinājās, īpaši 2019. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, galvenokārt pateicoties Plansee SE ražošanas līnijas modernizācijai. |
(141) |
Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā pieauga ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas. Tomēr izteiktāks samazinājums bija vērojams 2018. un 2019. gadā, un rādītājs ievērojami atguvās, sasniedzot par 40 % zemāku līmeni nekā 2017. gadā. |
5.6. Secinājums par kaitējumu
(142) |
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 29 %, un, lai gan Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija tuvu 100 %, šim pieprasījuma samazinājumam bija negatīva ietekme uz vairākiem kaitējuma rādītājiem. |
(143) |
Lai gan rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās nemainīga, attiecīgajā periodā tā samazinājās par 17 %, un daži citi kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Konkrētāk, ražošanas apjoms samazinājās par 30 %, ražošanas jauda – par 20 %, jaudas izmantojums – par 13 % un pārdošanas apjoms – par 29 %, un tas viss bija saistīts ar sarūkošu tirgus pieprasījumu Savienībā. Citi rādītāji attiecīgajā periodā uzlabojās, piemēram, darbinieku skaits (par 25 %) un naudas plūsma (par 12 %). |
(144) |
Importa apjoms no ĶTR vai no citām valstīm Savienībā bija ļoti mazs. Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā importa no Ķīnas tirgus daļa palielinājās galvenokārt pasākumu apiešanas dēļ, kas tikmēr bija beigusies pēc pretapiešanas pasākumu noteikšanas 2013. un 2015. gadā. |
(145) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
(146) |
Tāpēc Komisija sīkāk pārbaudīja iespējamību, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
6. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(147) |
Komisija 145. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums varētu atkārtoties. |
(148) |
Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ĶTR, Savienības tirgus pievilcīgumu, kā arī iespējamos cenu līmeņus importam no ĶTR, ja nebūtu antidempinga pasākumu, un to iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
6.1. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR
(149) |
Saskaņā ar pieprasījumu ĶTR ražotāju ražošanas jauda ir aptuveni 3 500 tonnas gadā, proti, tas vairāk nekā 19 reizes pārsniedz patēriņu Savienībā. |
6.2. Savienības tirgus pievilcība un cenu noteikšana trešās valstīs
(150) |
Savienības tirgus ir pievilcīgs tā lieluma un cenu ziņā, kā arī ES autobūves nozares nozīmīguma dēļ. Agrāk Ķīnas ražotāji atkārtoti izrādīja interesi par Savienības tirgu, mēģinot apiet antidempinga pasākumus. Turklāt vidējās cenas importam no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija zemākas nekā eksporta cenas no ĶTR uz citām valstīm. |
(151) |
Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nepārdeva ievērojamus daudzumus uz Savienību, Komisija analizēja arī to cenu noteikšanas praksi, eksportējot uz trešām valstīm. ĶTR ražotāji pārdod vidēji par cenām, kas ir par [28–37] % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. Tādējādi ražotājiem eksportētājiem ir spēcīgs stimuls novirzīt savus pārdošanas apjomus uz Savienības tirgu, ja pasākumi zaudētu spēku. |
(152) |
Tāpēc Savienības tirgus ir uzskatāms par ļoti pievilcīgu Ķīnas ražotājiem, un var secināt, ka Ķīnā pieejamā neizmantotā jauda vismaz daļēji tiktu izmantota, lai ievērojami palielinātu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, ja pasākumi beigtos. |
6.3. Iespējamie scenāriji, ja pasākumi zaudētu spēku
(153) |
Kā aprakstīts 93. un 150. apsvērumā, Savienības tirgus pievilcīgums, iespējams, ievērojami palielinātu importu par dempinga cenām no ĶTR. Tā kā molibdēna stieple ir kvalitātes ziņā diezgan viendabīgs ražojums, cenu līmenis ir vissvarīgākais faktors, lemjot par to, vai pirkt no Savienības ražotājiem vai no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt, kā analizēts arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, pēkšņais importa no Ķīnas samazinājums, reaģējot uz antidempinga un pretapiešanas pasākumiem, liecina, ka pircēji var viegli pāriet uz piegādātāju ar viskonkurētspējīgāko cenu (t. i., no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem uz Savienības ražotājiem vai otrādi, ja pasākums zaudētu spēku). |
(154) |
Šo iemeslu dēļ Savienības ražošanas nozare tad, visticamāk, būtu spiesta vai nu samazināt savas pārdošanas cenas uz rentabilitātes rēķina, vai arī saglabāt pārdošanas cenu līmeni un, visticamāk, zaudēt pārdošanas apjomu un tirgus daļu par labu Ķīnas eksportētājiem. Šo scenāriju apvienojums šķiet vēl reālāks. Galu galā tas izraisītu lejupvērstu cenu spiedienu, zaudējumus un to, ka imports no ĶTR, visticamāk, atgūtu tirgus daļu, kāda tam bija pirms pasākumu veikšanas. |
(155) |
Lai kvantitatīvi novērtētu importa no ĶTR iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, Komisija veica simulāciju. Tika modelēti divi scenāriji, proti, importa pieaugums no ĶTR i) šā importa apjoma līmenī sākotnējās lietas izmeklēšanas periodā 2009. gadā (t. i., no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam), bet tādā pašā cenu līmenī, kādu Savienības ražošanas nozare noteica nesaistītiem pircējiem, un ii) Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļas līmenī sākotnējās lietas izmeklēšanas periodā 2009. gadā, cenu starpībai ar Savienības ražošanas nozares cenām esot 15 %. Tā kā ražotāju eksportētāju cenas uz trešām valstīm bija vidēji par [28–37] % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, izvēlētais cenu starpības rādītājs (15 %) ir ļoti konservatīvs, jo faktiski konstatētā cenu starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija [52–67] %. Turklāt, lai noteiktu hipotētiskās ražošanas izmaksas, Komisija ņēma vērā nemainīgo izmaksu daļu izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējās ražošanas izmaksās. |
(156) |
Pirmajā scenārijā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos līdz -[15–24] %. Otrajā scenārijā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos pat līdz -[25–33] %. |
(157) |
Abos piesardzīgajos scenārijos importa no Ķīnas ietekme padarītu Savienības ražošanas nozari ļoti nerentablu. |
(158) |
Tādēļ Komisija secināja, ka bez pasākumiem, visticamāk, ievērojami pieaugtu imports no ĶTR par zaudējumus radošām dempinga cenām, kā rezultātā atkārtotos būtisks kaitējums. |
7. SAVIENĪBAS INTERESES
(159) |
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
(160) |
Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
(161) |
Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir pārliecinoši iemesli, kas liktu secināt, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs. |
7.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(162) |
Spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, un tie ļāva tai atgūties no iepriekšējā dempinga pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
(163) |
Tomēr, ja pasākumi zaudētu spēku, Komisija secināja, ka pastāv liela kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu, ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu, ĶTR ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi un pasākumu apiešanas vēsturi. |
(164) |
Tādējādi Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
7.2. Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses
(165) |
Komisija aicināja nesaistītus importētājus, tirgotājus un lietotājus pieteikties, bet atbildes uz anketas jautājumiem nesaņēma. |
(166) |
Komisija nesaņēma piezīmes, kurās būtu norādīts, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem un lietotājiem, ka tā pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
(167) |
Tāpēc Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanai nebūtu būtiskas ietekmes uz Savienības importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. |
7.3. Secinājums par Savienības interesēm
(168) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importu. Pasākumu saglabāšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs un nekaitētu lietotāju un importētāju stāvoklim Savienībā. |
8. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(169) |
No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Regulu (ES) 2016/1046 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami konkrētai ĶTR izcelsmes molibdēna stieplei. Līdz ar to būtu jāsaglabā arī pasākumu paplašināšana pēc 2. apsvērumā minētajām pretapiešanas izmeklēšanām. |
(170) |
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (54) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
(171) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādas molibdēna stieples importam, kura pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kods 8102960019) un kuru nenosūta no Malaizijas.
2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, par 1. punktā aprakstīto ražojumu ir 64,3 %.
2. pants
Ar šo 1. panta 2. punktā noteikto maksājumu attiecina arī uz tādas molibdēna stieples importu, kura pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kods 8102960011) un kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi.
3. pants
Ar šo 1. panta 2. punktā noteikto maksājumu attiecina arī uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importu Savienībā, kura pēc svara satur vismaz 97 %, bet ne vairāk kā 99,95 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kods 8102960030).
4. pants
Ar šo 1. panta 2. punktā noteikto maksājumu attiecina arī uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importu, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna, kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm, un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 8102 96 00 (Taric kodi 8102960020 un 8102960040).
5. pants
Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
6. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 25. jūlijā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.
(2) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 511/2010 (2010. gada 14. jūnijs), ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam (OV L 150, 16.6.2010., 17. lpp.).
(3) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 14/2012 (2012. gada 9. janvāris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam, piemēro arī dažu molibdēna stiepļu importam, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kuru nosūta no Šveices (OV L 8, 12.1.2012., 22. lpp.).
(4) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 871/2013 (2013. gada 2. septembris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kas pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī, importējot Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepli, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (OV L 243, 12.9.2013., 2. lpp.).
(5) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1952 (2015. gada 29. oktobris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikts tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kurā pēc svara ir vismaz 99,95 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importu, kurā pēc svara ir vismaz 97 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm (OV L 284, 30.10.2015., 100. lpp.).
(6) OV L 170, 29.6.2016., 19. lpp.
(7) OV C 327, 5.10.2020., 18. lpp.
(8) OV C 251, 28.6.2021., 17. lpp.
(9) Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/.
(10) https://www.gtis.com/gta/
(11) ASV, Austrija, Indija, Ķīna, Taizeme un Vācija.
(12) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267 (2019. gada 26. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam (OV L 200, 29.7.2019., 4. lpp.).
(13) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267, 95.–96. apsvērums.
(14) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267, 56.–60. apsvērums.
(15) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267, 61.–64. apsvērums. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 procentos no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošajiem uzņēmumiem un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, arī attiecībā uz [pārskatāmā ražojuma] ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.
(16) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267, 65.–73. apsvērums.
(17) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267, 74.–77. apsvērums.
(18) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267, 78.–80. apsvērums.
(19) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1267, 81.–91. apsvērums.
(20) Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017., pieejams https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.
(21) Sīkāku informāciju skatīt uzņēmuma tīmekļa vietnē: http://www.jdcmmc.com/INFO-Single/010102.shtml.
(22) https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600549 &Pcode = 30011851&Name=%BB%C6 %B3 %A4 %B8 %FD.
(23) http://www.jdcmmc.com/INFO/10282.shtml.
(24) Xiamen Tungsten statūti: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-5/2021-05-29/7288169.PDF.
(25) Sk. China Report nodaļas par 13. minerālresursu piecgades plānu un 13. piecgades plānu krāsaino metālu nozarei, 267.–282. lpp.
(26) http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm
(27) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202009/t20200925_1239582.html
(28) https://www.hlj.gov.cn/n200/2017/0525/c75-10829703.html
(29) https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/dffzgh/201606/P020191104643472060002.pdf
(30) http://www.gov.cn/gongbao/content/2021/content_5598119.htm
(31) Sk. pārvaldītājsabiedrības Xiamen Tungsten 2020. gada pārskata 238. lpp.: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-3/2021-03-31/7001827.PDF (skatīts 2022. gada 16. maijā).
(32) Sk. 2020. gada pārskata 139. lpp.
(33) World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.
(34) Ja nevienā valstī, kam ir līdzīgs attīstības līmenis, neražo pārskatāmo ražojumu, tad var aplūkot tāda ražojuma ražošanu, kurš ietilpst tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē, kurā pārskatāmais ražojums.
(35) https://www.merc.gov.in/
(36) http://www.labourbureaunew.gov.in/showdetail
(37) https://labour.gov.in/annual-reports http://labourbureau.gov.in/Report_PBLS_2017.pdf
(38) https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf
(39) http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm
(40) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).
(41) https://labour.gov.in/annual-reports
(42) https://cse.azimpremjiuniversity.edu.in/wp-content/uploads/2019/06/Annual_Report_PLFS_2018_19_HL.pdf
(43) http://datatopics.worldbank.org/jobs/country/india
(44) https://data.worldbank.org/indicator/
(45) https://www.india.gov.in/india-glance/profile
(46) https://www.merc.gov.in/
(47) https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf
(48) WebFill Limited Annual Report 2021 (WebFillindia.com).
(49) Komisijas Regula (ES) Nr. 1247/2009 (2009. gada 17. decembris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam (OV L 336, 18.12.2009., 16. lpp.).
(50) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 14/2012 (2012. gada 9. janvāris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam, piemēro arī dažu molibdēna stiepļu importam, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kuru nosūta no Šveices (OV L 8, 12.1.2012., 22. lpp.).
(51) Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 871/2013 (2013. gada 2. septembris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kas pēc svara satur vismaz 99,95 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī, importējot Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepli, kura pēc svara satur vismaz 97 % molibdēna un kā maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm (OV L 243, 12.9.2013., 2. lpp.).
(52) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1952 (2015. gada 29. oktobris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 511/2010 noteikts tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importam, kurā pēc svara ir vismaz 99,95 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, attiecina arī uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stieples importu, kurā pēc svara ir vismaz 97 % molibdēna un kuras šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 4,0 mm, bet nepārsniedz 11,0 mm (OV L 284, 30.10.2015., 100. lpp.).
(53) Kā norādīts termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 25. pielikumā un šādā avotā: https://tradingeconomics.com/commodity/molybden.
(54) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/102 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1306
(2022. gada 25. jūlijs),
ar ko attiecībā uz ierakstiem par Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 230. panta 1. punktu un 232. panta 1. un 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu. |
(2) |
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā. |
(3) |
Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
(4) |
Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus. |
(5) |
Apvienotā Karaliste ir iesniegusi atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar pieciem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu objektos, proti, par vienu uzliesmojums, kas 2021. gada 22. decembrī apstiprināts netālu no Buckfastleigh, Teignbridge, Devon, Anglijā, par trim uzliesmojumiem, kas 2022. gada 20., 27. un 30. martā apstiprināti netālu no Woodbridge, East Suffolk, Suffolk, Anglijā, un par vienu uzliesmojumu, kas 2022. gada 8. aprīlī apstiprināts netālu no Ilminster, South Somerset, Anglijā. Apvienotā Karaliste arī iesniegusi informāciju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai nepieļautu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Konkrētāk, tā pēc šo augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu konstatēšanas īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos Apvienotā Karaliste ir pabeigusi nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus. |
(6) |
Arī Amerikas Savienotās Valstis ir iesniegušas atjauninātu informāciju par tās teritorijā valdošo epidemioloģisko situāciju saistībā ar divpadsmit augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas Kentuki, Dienviddakotas un Teksasas štatā laikposmā no 2021. gada 12. decembra līdz 2022. gada 3. aprīlim konstatēti konkrētos mājputnu objektos. Amerikas Savienotās Valstis arī iesniegušas informāciju par pasākumiem, ko tās veikušas, lai nepieļautu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Konkrētāk, Amerikas Savienotās Valstis pēc šo augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu konstatēšanas īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos Amerikas Savienotās Valstis ir pabeigušas nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus. |
(7) |
Komisija ir izvērtējusi Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu iesniegto informāciju un ir secinājusi, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi minētajos mājputnu objektos ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu zonām, no kurām šo uzliesmojumu dēļ mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā bija apturēta. |
(8) |
Tāpēc, lai ņemtu vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs, būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums. |
(9) |
Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami. |
(10) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 25. jūlijā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.
(2) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza šādi:
1) |
regulas V pielikumu groza šādi:
|
2) |
regulas XIV pielikuma 1. daļu groza šādi:
|
LĒMUMI
26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/117 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/1307
(2022. gada 22. jūlijs),
ar ko ūdens resursu politikas jomā izveido to novērojamo vielu sarakstu, kurām veicams Savienības mēroga monitorings saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK
(izziņots ar dokumentu Nr. C(2022) 5098)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK (2008. gada 16. decembris) par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK (1) un jo īpaši tās 8.b panta 5. punkta pirmo daļu,
tā kā:
(1) |
Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkts paredz tādu novērojamo vielu saraksta izveidi, par kurām Savienības mērogā jāvāc monitoringa dati, kas nākotnē varētu palīdzēt vielu prioritātes noteikšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (2) 16. panta 2. punktu. Pirmajā šāda veida sarakstā attiecībā uz katru vielu bija jānorāda tādas monitoringa matricas un iespējamās analīzes metodes, kas nerada pārmērīgas izmaksas. |
(2) |
Sarakstā iekļaujamās vielas jāatlasa no tām vielām, par kurām pieejamā informācija liecina, ka tās var radīt ievērojamu Savienības mēroga risku ūdens videi vai risku, kas rodas ar tās starpniecību, bet par kurām nav pietiekamu monitoringa datu, lai izdarītu secinājumus par faktiski radīto risku. Būtu jāapsver iespēja sarakstā iekļaut ļoti toksiskas vielas, kuras izmanto daudzās dalībvalstīs un novada ūdens vidē, bet attiecībā uz kurām netiek vai tiek reti veikts monitorings. Atlases procesā būtu jāņem vērā informācija, kas detalizēti norādīta Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punkta a)–e) apakšpunktā, īpašu uzmanību pievēršot potenciāli problemātiskām piesārņojošām vielām. |
(3) |
Novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringam būtu jāsniedz augstas kvalitātes dati par šo vielu koncentrācijām ūdens vidē, ko varētu izmantot riska novērtējumos, ar kuru palīdzību atsevišķā pārskatīšanā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 4. punktu identificē prioritārās vielas. Minētajā pārskatīšanā būtu jāapsver iespēja prioritāro vielu sarakstā iekļaut tādas vielas, kuras rada nopietnu risku. Tad tiktu noteikts arī vides kvalitātes standarts, un dalībvalstīm būtu pienākums to sasniegt. Attiecībā uz priekšlikumu iekļaut kādu vielu prioritāro vielu sarakstā būtu jāveic ietekmes novērtējums. |
(4) |
Pirmais novērojamo vielu saraksts tika noteikts Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/495 (3), un tajā bija iekļautas desmit vielas vai vielu grupas, kā arī norādītas monitoringa matricas, iespējamās analītiskās metodes, kas nerada pārmērīgas izmaksas, un maksimāli pieļaujamās metodes detektēšanas robežas. |
(5) |
Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 2. punktu Komisijai novērojamo vielu saraksts jāatjaunina ik pēc diviem gadiem. Atjauninot sarakstu, Komisijai jāizņem no tā visas vielas, attiecībā uz kurām Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 2. punktā minēto riskos balstīto novērtējumu var pabeigt bez papildu monitoringa datiem. |
(6) |
Novērojamo vielu saraksts tika atjaunināts 2018. gadā, kā izklāstīts Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/840 (4), proti, tika svītrotas piecas vielas un pievienotas trīs vielas, kā rezultātā sarakstā bija astoņas vielas vai vielu grupas. |
(7) |
Novērojamo vielu saraksts vēlreiz tika atjaunināts 2020. gadā, kā izklāstīts Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2020/1161 (5), proti, tika svītrotas piecas un pievienotas sešas vielas vai vielu grupas, kā rezultātā sarakstā bija deviņas vielas vai vielu grupas. |
(8) |
Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 2. punktu katrai atsevišķai vielai novērojamo vielu sarakstā nepārtraukta monitoringa perioda ilgums nepārsniedz četrus gadus. Tāpēc monitoringa pienākums attiecībā uz novērojamo vielu sarakstā kopš 2018. gada iekļautajām trim vielām vai vielu grupām, proti, metaflumizonu, amoksicilīnu un ciprofloksacīnu, beidzās 2022. gadā. Iegūtos monitoringa datus ņems vērā saistībā ar Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 2. punktā minēto prioritātes noteikšanu. |
(9) |
Pamatojoties uz monitoringa datiem, kas kopš 2020. gada iegūti attiecībā uz pārējām sešām vielām vai vielu grupām, proti, sulfametaksazolu, trimetoprimu, venlafaksīnu un tā metabolītu O-desmetilvenlafaksīnu, desmit azolu savienojumu grupu (farmaceitiskie līdzekļi klotrimazols, flukonazols un mikonazols un pesticīdi imazalils, ipkonazols, metkonazols, penkonazols, prohlorāzs, tebukonazols un tetrakonazols) un fungicīdiem famoksadonu un dimoksistrobīnu, Komisija secināja, ka nav iegūti pietiekami kvalitatīvi monitoringa dati un ka tāpēc šīs vielām vai vielu grupām būtu jāpaliek novērojamo vielu sarakstā. |
(10) |
Komisija 2021. gadā savāca datus par virkni citu vielu, ko varētu iekļaut novērojamo vielu sarakstā. Tā ņēma vērā Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktā minētos dažādos relevantās informācijas veidus un apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem un ieinteresēto personu grupām. Novērojamo vielu sarakstā nevajadzētu iekļaut vielas, par kuru toksiskumu ir šaubas vai kurām pieejamo monitoringa metožu jutība, ticamība vai salīdzināmība nav pietiekama. Kā piemēroti kandidāti tika identificēti fungicīds azoksistrobīns, herbicīds diflufenikāns, insekticīds un dzīvniekiem paredzētais farmaceitiskais līdzeklis fipronils, antibiotikas klindamicīns un ofloksacīns, cilvēkiem paredzētais farmaceitiskais līdzeklis metformīns un tā metabolīts gvanilurīnviela, kā arī trīs sauļošanās aizsarglīdzekļu grupa (butilmetoksidibenzoilmetāns, pazīstams arī kā avobenzons; oktokrilēns; benzofenons-3, pazīstams arī kā oksibenzons). Farmaceitisko līdzekļu pievienošana atbilst ES stratēģiskajai pieejai attiecībā uz farmaceitiskiem līdzekļiem vidē (6), un divu antibiotiku iekļaušana arī atbilst Eiropas “Viena veselība” rīcības plānam pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (7), kurā atbalstīta novērojamo vielu saraksta izmantošana, lai “uzlabotu zināšanas par antimikrobiālo līdzekļu sastopamību un izplatīšanos vidē”. |
(11) |
Saskaņā ar Direktīvas 2008/105/EK 8.b panta 1. punktu Komisija apzināja iespējamās analīzes metodes, ko varētu izmantot attiecībā uz ierosinātajām vielām. Attiecībā uz sarakstā paturētajām vielām katras vielas, arī katras grupā esošas atsevišķās vielas, metodes detektēšanas robežai vajadzētu būt vismaz tik zemai, cik zema ir vielas paredzamā beziedarbības koncentrācija katrai vielai attiecīgajā matricā. Attiecībā uz jaunpievienotajām vielām katras vielas, arī katras grupā esošas atsevišķās vielas, metodes kvantificēšanas robežai vajadzētu būt vismaz tik zemai, cik zema ir vielas paredzamā beziedarbības koncentrācija katrai vielai attiecīgajā matricā. |
(12) |
Sulfametoksazolu un trimetoprimu parasti, bet ne vienmēr lieto kombinācijā to iespējamās sinerģiskās iedarbības dēļ; tos var un vajadzētu turpināt analizēt kopā, pat ja tie sarakstā nav sagrupēti vienā grupā. Venlafaksīns un tā metabolīti ir sagrupēti vienā grupā to potenciālā aditīvā efekta dēļ; tos var un vajadzētu turpināt analizēt kopā. Azolu vielas ir sagrupētas, jo tām ir vienāds iedarbības veids un tām var būt arī aditīva ietekme; tās var un arī vajadzētu turpināt analizēt kopā. |
(13) |
Azoksistrobīnu iekļauj blakus dimoksistrobīnam, jo tam ir tāds pats iedarbības veids; minētās vielas var un vajadzētu analizēt kopā. Metformīnam un tā metabolītam varētu būt aditīva ietekme; tos var un vajadzētu analizēt kopā. Trīs sauļošanās aizsarglīdzekļi ir sagrupēti, jo tiem ir vienāds iedarbības veids un var būt aditīva ietekme, arī tos var un vajadzētu analizēt kopā. |
(14) |
Analītiskās metodes, kas norādītas novērojamo vielu sarakstā, neuzskata par tādām, kas rada pārmērīgas izmaksas. Ja nākotnē jauna informācija par kādu no jaunpievienotajām vielām liks samazināt to paredzamo beziedarbības koncentrāciju, iespējams, būs jāsamazina maksimāli pieļaujamā metodes kvantificēšanas robeža, kamēr vien šīs vielas joprojām būs sarakstā. |
(15) |
Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā cita starpā ir izklāstīti nosacījumi un kārtība, kas jāievēro attiecībā uz novērojamo vielu sarakstā iekļauto vielu monitoringu un monitoringa rezultātu ziņošanu, ko veic dalībvalstis. Tajā jo īpaši noteikts, ka, izvēloties reprezentatīvās monitoringa stacijas, monitoringa biežumu un laiku katrai vielai, dalībvalstīm jāņem vērā vielas lietojumi un iespējamā klātesamība. Lai gan minimālais monitoringa biežums ir reizi gadā, dalībvalstīm attiecībā uz visām vielām būtu jāapsver monitoringa biežums vismaz divas reizes gadā, lai ņemtu vērā to mainīgo lietojumu, lai nodrošinātu, ka tiek savākti pietiekami kvalitatīvi dati un ka tādējādi novērojamo vielu saraksta mehānisms var nodrošināt pietiekami efektīvu atbalstu turpmākiem riska novērtēšanas procesiem. |
(16) |
Salīdzināmības labad visas vielas būtu jāmonitorē nesadalītos ūdens paraugos. |
(17) |
Juridiskās skaidrības labad Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1161 pielikums būtu jāaizstāj pilnībā. Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1161 būtu jāatceļ. |
(18) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā minētais to novērojamo vielu saraksts, kam veicams Savienības mēroga monitorings, ir sniegts šā lēmuma pielikumā.
2. pants
Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1161 atceļ.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2022. gada 22. jūlijā
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Virginijus SINKEVIČIUS
(1) OV L 348, 24.12.2008., 84. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/495 (2015. gada 20. marts), ar ko izveido to novērojamo vielu sarakstu, kam veiks Savienības mēroga monitoringu ūdens resursu politikas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK (OV L 78, 24.3.2015., 40. lpp.).
(4) Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/840 (2018. gada 5. jūnijs), ar kuru ūdens resursu politikas jomā izveido to novērojamo vielu sarakstu, kam veicams Savienības mēroga monitorings saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/495 (OV L 141, 7.6.2018., 9. lpp.).
(5) Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1161 (2020. gada 4. augusts), ar ko ūdens resursu politikas jomā izveido to novērojamo vielu sarakstu, kurām veicams Savienības mēroga monitorings saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/105/EK (OV L 257, 6.8.2020., 32. lpp.).
(6) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Eiropas Savienības stratēģiskā pieeja attiecībā uz farmaceitiskiem līdzekļiem vidē” (COM(2019) 128 final).
(7) Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai” (COM(2017) 339 final).
PIELIKUMS
To novērojamo vielu saraksts, kurām veicams Savienības mēroga monitorings, kā noteikts Direktīvas 2008/105/EK 8.b pantā
Vielas/vielu grupas nosaukums |
CAS numurs (1) |
ES numurs (2) |
Maksimāli pieļaujamā metodes detektēšanas vai kvantificēšanas robeža (ng/l) |
|
Sulfametoksazols (5) |
723-46-6 |
211-963-3 |
SPE-LC-MS-MS |
100 (11) |
Trimetoprims (5) |
738-70-5 |
212-006-2 |
SPE-LC-MS-MS |
100 (11) |
Venlafaksīns un O-dezmetilvenlafaksīns (6) |
93413-69-5 93413-62-8 |
618-944-2 700-516-2 |
SPE-LC-MS-MS |
6 (11) |
Azolu savienojumi (7) |
|
|
SPE-LC-MS-MS |
|
Klotrimazols |
23593-75-1 |
245-764-8 |
|
20 (11) |
Flukonazols |
86386-73-4 |
627-806-0 |
|
250 (11) |
Imazalils |
35554-44-0 |
252-615-0 |
|
800 (11) |
Ipkonazols |
125225-28-7 |
603-038-1 |
|
44 (11) |
Metkonazols |
125116-23-6 |
603-031-3 |
|
29 (11) |
Mikonazols |
22916-47-8 |
245-324-5 |
|
200 (11) |
Penkonazols |
66246-88-6 |
266-275-6 |
|
1 700 (11) |
Prohlorāzs |
67747-09-5 |
266-994-5 |
|
161 (11) |
Tebukonazols |
107534-96-3 |
403-640-2 |
|
240 (11) |
Tetrakonazols |
112281-77-3 |
407-760-6 |
|
1 900 (11) |
Dimoksistrobīns Azoksistrobīns (8) |
149961-52-4 131860-33-8 |
604-712-8 603-524-3 |
SPE-LC-MS-MS |
32 (11) 200 (12) |
Famoksadons |
131807-57-3 |
603-520-1 |
SPE-LC-MS-MS |
8,5 (11) |
Diflufenikāns |
83164-33-4 |
617-446-2 |
SPE-LC-MS-MS |
10 (12) |
Fipronils |
120068-37-3 |
424-610-5 |
SPE-HPLC-MS-MS |
0,77 (12) |
Klindamicīns |
18323-44-9 |
242-209-1 |
SPE-LC-MS-MS |
44 (12) |
Ofloksacīns |
82419-36-1 |
680-263-1 |
SPE-UPLC-MS-MS |
26 (12) |
Metformīns un Gvanilurīnviela (9) |
657-24-9 141-83-3 |
211-517-8 205-504-6 |
SPE-LC-MS-MS |
156 000 (12) 100 000 (12) |
Sauļošanās aizsarglīdzekļi (10) |
|
|
|
|
Butilmetoksidibenzoilmetāns |
70356-09-1 |
274-581-6 |
SPE-LC-MS-MS/ESI |
3 000 (12) |
Oktokrilēns |
6197-30-4 |
228-250-8 |
|
266 (12) |
Benzofenons-3 |
131-57-7 |
205-031-5 |
|
670 (12) |
(1) Informatīvais ķīmijas dienests.
(2) Eiropas Savienības numurs – nav pieejams visām vielām.
(3) Lai nodrošinātu dažādās dalībvalstīs iegūto rezultātu salīdzināmību, visas vielas monitorē nesadalītos ūdens paraugos.
(4)
|
Ekstrakcijas metodes:
|
|
Analītiskās metodes:
|
(5) Sulfametoksazolu un trimetoprimu (arī negrupētu) analizē kopā vienā paraugā, bet paziņo kā individuālas koncentrācijas.
(6) Venlafaksīnu un O-dezmetilvenlafaksīnu analizē kopā vienā paraugā, bet paziņo kā individuālas koncentrācijas.
(7) Azolu savienojumus analizē kopā vienā paraugā, bet paziņo kā individuālas koncentrācijas.
(8) Dimoksistrobīnu un azoksistrobīnu analizē kopā vienā paraugā, bet paziņo kā individuālas koncentrācijas.
(9) Metformīnu un gvanilurīnvielu analizē kopā vienā paraugā, bet paziņo kā individuālas koncentrācijas.
(10) Sauļošanās aizsarglīdzekļus analizē kopā vienā paraugā, bet paziņo kā individuālas koncentrācijas.
(11) Maksimāli pieļaujamā detektēšanas robeža.
(12) Maksimāli pieļaujamā kvantificēšanas robeža.