ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
64. gadagājums |
Saturs |
|
I Leģislatīvi akti |
Lappuse |
|
|
DIREKTĪVAS |
|
|
* |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/2101 (2021. gada 24. novembris), ar ko Direktīvu 2013/34/ES groza attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles ( 1 ) |
|
|
Labojumi |
|
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ. |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Leģislatīvi akti
DIREKTĪVAS
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/1 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2021/2101
(2021. gada 24. novembris),
ar ko Direktīvu 2013/34/ES groza attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1) |
Pārredzamība ir būtiska, lai nodrošinātu raitu iekšējā tirgus darbību. Komisijas 2015. gada 27. oktobra paziņojumos “Komisijas darba programma 2016. gadam – Nav īstais brīdis, lai rīkotos kā ierasts” un 2014. gada 16. decembra“Komisijas 2015. gada darba programma – Jauns sākums” par prioritāti tika noteikta nepieciešamība reaģēt uz Savienības iedzīvotāju aicinājumu pēc taisnīguma un pārredzamības un nepieciešamība Savienībai kalpot par globālu parauga modeli. Ir būtiski, lai, mēģinājumos panākt lielāku pārredzamību, tiktu ņemts vērā konkurentu savstarpīgums. |
(2) |
2019. gada 26. marta rezolūcijā (3) Eiropas Parlaments uzsvēra, ka ir vajadzīga vērienīga publiska pārskatu sniegšana par katru valsti, lai palielinātu korporatīvo pārredzamību un uzlabotu publisko kontroli. Paralēli darbam, ko Padome veic, lai cīnītos pret uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanu, ir jāuzlabo publiskā kontrole pār tādu starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas darbojas Savienībā, lai vēl vairāk sekmētu korporatīvo pārredzamību un atbildību, tādējādi veicinot mūsu sabiedrības labklājību. Šāda kontrole ir nepieciešama arī tādēļ, lai sekmētu publiskās debates, jo īpaši attiecībā uz tādu starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļu saistību izpildi, kas darbojas Savienībā, un ienākuma nodokļu saistību izpildes ietekmi uz reālo ekonomiku. Kopīgu noteikumu noteikšana attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokļa pārredzamību kalpos arī vispārējām ekonomiskajām interesēm, visā Savienībā nodrošinot līdzvērtīgus aizsardzības pasākumus investoru, kreditoru un citu trešo personu aizsardzībai kopumā un tādējādi sekmējot Savienības iedzīvotāju uzticēšanās atgūšanu valstu nodokļu sistēmu taisnīgumam. Šādu publisku kontroli var panākt, izmantojot ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju, neatkarīgi no tā, kur starptautiskas grupas galvenais mātesuzņēmums ir iedibināts. |
(3) |
Publisku pārskatu sniegšana par katru valsti ir efektīvs un piemērots līdzeklis, kā uzlabot pārredzamību attiecībā uz starptautisko uzņēmumu darbību un dot sabiedrībai iespēju novērtēt minētās darbības ietekmi uz reālo ekonomiku. Tā arī uzlabo akcionāru spēju pienācīgi novērtēt riskus, kurus ir uzņēmušies uzņēmumi, veicina tādu ieguldījumu stratēģiju izstrādi, kuru pamatā ir precīza informācija, un uzlabo lēmumu pieņēmēju spēju novērtēt dalībvalstu tiesību aktu efektivitāti un ietekmi. Publiskā kontrole ir jāīsteno, nekaitējot ieguldījumu klimatam Savienībā vai Savienības uzņēmumu konkurētspējai, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES (4). |
(4) |
Publisku pārskatu sniegšana par katru valsti varētu labvēlīgi ietekmēt arī darbinieku tiesības uz informāciju un uzklausīšanu, kas ir paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/14/EK (5), un, uzlabojot zināšanas par uzņēmumu darbību, tā varētu labvēlīgi ietekmēt uzņēmumos veiktā dialoga kvalitāti. |
(5) |
Ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 22. maija secinājumus, Direktīvā 2013/34/ES tika ieviesta pārskatīšanas klauzula. Minētā pārskatīšanas klauzula noteica Komisijai pienākumu apsvērt iespēju vēl papildus sektoros ieviest pienākumu lielajiem uzņēmumiem katru gadu sagatavot pārskatu par katru valsti, ņemot vērā norises Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) un saistītu Eiropas iniciatīvu rezultātus. |
(6) |
Savienībā jau ir ieviesta publisku pārskatu sniegšana par katru valsti attiecībā uz banku nozari saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (6), kā arī attiecībā uz ieguves un mežizstrādes nozari saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES. |
(7) |
Ieviešot publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti ar šo direktīvu, Savienība kļūst par globālu līderi finanšu un korporatīvās pārredzamības veicināšanā. |
(8) |
Lielāka pārredzamība finanšu informācijas atklāšanā būs izdevīga visām pusēm, jo pilsoniskā sabiedrība tiks iesaistīta vairāk, darbinieki tiks informēti labāk un investori mazāk baidīsies riskēt. Turklāt uzņēmumi gūs labumu no attiecību uzlabošanās ar ieinteresētajām personām, kas nodrošinās lielāku stabilitāti, kā arī vieglāku piekļuvi finansējumam precīzāka riska profila un labākas reputācijas dēļ. |
(9) |
Savā 2011. gada 25. oktobra paziņojumā “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” Komisija definēja korporatīvo sociālu atbildību kā uzņēmumu atbildību par savu ietekmi uz sabiedrību. Korporatīvā sociālā atbildība ir jāpārvalda pašiem uzņēmumiem. Publiskās iestādes var sniegt atbalstu, īstenojot pārdomātu brīvprātīgo pasākumu kopumu un nepieciešamības gadījumā piemērojot arī papildu regulējumu. Uzņēmumi var neaprobežoties tikai ar atbilstību tiesību aktiem un kļūt sociāli atbildīgi, savā darījumdarbības stratēģijā un darbībā iekļaujot papildu sociālus, vides, ētiskus, patērētāju vai cilvēktiesību apsvērumus. |
(10) |
Sabiedrībai vajadzētu būt iespējai sekot līdzi visām uzņēmumu grupas darbībām, ja grupai ir konkrēti Savienībā iedibināti vienību veidi. Attiecībā uz grupām, kuras veic darbības Savienībā, tikai izmantojot meitasuzņēmumus vai filiāles, attiecīgajiem meitasuzņēmumiem un filiālēm būtu jāpublicē un jādara pieejams galvenā mātesuzņēmuma ziņojums. Ja prasītā informācija vai ziņojums nav pieejams vai ja galvenais mātesuzņēmums nesniedz meitasuzņēmumiem un filiālēm visu prasīto informāciju, meitasuzņēmumiem un filiālēm būtu jāsagatavo, jāpublicē un jādara pieejams ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju, kurā ietverta visa to rīcībā esošā, iegūtā vai saņemtā informācija, un paziņojums, kurā norādīts, ka to galvenais mātesuzņēmums nav darījis pieejamu vajadzīgo informāciju. Taču, lai nodrošinātu proporcionalitāti un efektivitāti, pienākumam publicēt un darīt pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju vajadzētu attiekties tikai uz vidēji lieliem un lieliem meitasuzņēmumiem, kas ir iedibināti Savienībā, un uz salīdzināma lieluma filiālēm, kas atvērtas Savienībā. Tāpēc Direktīvas 2013/34/ES darbības joma attiecīgi būtu jāpaplašina, attiecinot to arī uz filiālēm, kuras dalībvalstī atvēris uzņēmums, kas iedibināts ārpus Savienības, un kuru juridiskā forma ir salīdzināma ar Direktīvas 2013/34/ES I pielikumā uzskaitīto uzņēmumu veidiem. Uz filiālēm, kas ir slēgtas, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1132 (7) 37. panta k) punktā, vairs nebūtu jāattiecina šajā direktīvā noteiktie ziņošanas pienākumi. |
(11) |
Starptautiskajām grupām un attiecīgā gadījumā arī konkrētiem atsevišķiem uzņēmumiem būtu jāsniedz sabiedrībai ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju, ja – atkarībā no grupas konsolidētajiem ieņēmumiem vai atsevišķā uzņēmuma ieņēmumiem –divus finanšu gadus pēc kārtas ieņēmumu apmēra ziņā tie pārsniedz noteiktu lielumu. Atbilstīgi šāds pienākums būtu jābeidz piemērot, ja divus finanšu gadus pēc kārtas minētie ieņēmumi vairs nepārsniedz attiecīgo apmēru. Šādos gadījumos uz starptautisku grupu vai atsevišķu uzņēmumu joprojām būtu jāattiecina pienākums ziņot par pirmo finanšu gadu, kas seko pēc pēdējā finanšu gada, kad tā ieņēmumi pārsniedza attiecīgo apmēru. Uz šādu starptautisku grupu vai atsevišķu uzņēmumu būtu atkal jāattiecina ziņošanas pienākums, ja tā ieņēmumi atkal divus finanšu gadus pēc kārtas pārsniedz attiecīgo apmēru. Tā kā finanšu pārskatu sagatavošanas sistēmas, saskaņā ar kurām var sagatavot finanšu pārskatus, ir dažādas, tad, nosakot piemērošanas jomu, uzņēmumiem, kurus reglamentē dalībvalsts tiesību akti, termins “ieņēmumi” būtu jāsaprot tajā pašā nozīmē kā “neto apgrozījums” un tas būtu jāsaprot saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts valsts finanšu pārskatu sagatavošanas sistēmu. Padomes Direktīvas 86/635/EEK (8) 43. panta 2. punkta c) apakšpunktā un Padomes Direktīvas 91/674/EEK (9) 66. panta 2. punktā ir iekļautas definīcijas attiecīgi kredītiestādes vai apdrošināšanas uzņēmuma neto apgrozījuma noteikšanai. Citiem uzņēmumiem ieņēmumi būtu jānovērtē saskaņā ar finanšu pārskatu sagatavošanas sistēmu, pamatojoties uz kuru to finanšu pārskati ir sagatavoti. Tomēr, ziņojuma par ienākuma nodokļa informāciju saturā būtu jāpiemēro atšķirīga ieņēmumu definīcija. |
(12) |
Lai novērstu banku sektora ziņojumu sniegšanu dubultā, galvenie mātesuzņēmumi un atsevišķie uzņēmumi, uz kuriem attiecas Direktīva 2013/36/ES un kuri savā ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar minētās direktīvas 89. pantu, iekļauj visas savas darbības un attiecīgā gadījumā arī visas savu radniecīgo uzņēmumu darbības, kas iekļautas to konsolidētajos finanšu pārskatos, tostarp darbības, uz kurām neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (10) Trešās daļas I sadaļas 2. nodaļas noteikumi, būtu jāatbrīvo no pienākuma izpildīt ziņošanas prasības, kas izklāstītas šajā direktīvā. |
(13) |
Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju, saistībā ar attiecīgo finanšu gadu vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj saraksts ar visiem meitasuzņēmumiem, kuri ir iedibināti Savienībā vai nodokļu jurisdikcijās, kas iekļautas I un attiecīgā gadījumā II pielikumā attiecīgajā Padomes secinājumu redakcijā par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. Lai izvairītos no tā, ka tiek radīts administratīvais slogs, galvenajam mātesuzņēmumam būtu jāspēj paļauties uz sarakstu ar meitasuzņēmumiem, kas iekļauti galvenā mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju būtu jāsniedz informācija arī par visām darbībām, ko veic visi radniecīgie uzņēmumi grupā, kas konsolidēta galvenā mātesuzņēmuma finanšu pārskatos, vai – atkarībā no apstākļiem – informācija par visām atsevišķa uzņēmuma darbībām. Informācijā būtu jāietver vienīgi tie dati, kas ir vajadzīgi, lai būtu iespējams veikt efektīvu publisku kontroli, ar mērķi nodrošināt to, ka informācijas atklāšana nerada nesamērīgus riskus attiecīgajiem uzņēmumiem vai nenostāda tos nelabvēlīgākā situācijā attiecībā uz konkurētspēju vai nepareizu interpretāciju. Ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju būtu jādara pieejams ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ziņojumam par ienākuma nodokļa informāciju nebūtu jāpiemēro nekādi īsāki termiņi finanšu pārskatu publicēšanai. Ar šo direktīvu ieviestie noteikumi neietekmē Direktīvas 2013/34/ES noteikumus par gada finanšu pārskatiem un konsolidētajiem finanšu pārskatiem. |
(14) |
Lai izvairītos no tā, ka tiek radīts administratīvais slogs, sagatavojot ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju saskaņā ar šo direktīvu, uzņēmumiem vajadzētu būt tiesīgiem atspoguļot informāciju, pamatojoties uz ziņošanas norādēm, kas noteiktas Padomes Direktīvas 2011/16/ES (11) III pielikuma III iedaļas B un C daļā. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju būtu jānorāda, kura pārskatu sagatavošanas sistēma tika izmantota. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju papildus varētu iekļaut vispārīgus skaidrojumus, ja ir vērojamas būtiskas atšķirības grupas līmenī starp uzkrāto nodokļu summām un samaksāto nodokļu summām, ņemot vērā atbilstošās summas par iepriekšējiem finanšu gadiem. |
(15) |
Ir svarīgi nodrošināt datu salīdzināmību. Šajā nolūkā būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai noteikt kopēju veidni un elektroniskus, mašīnlasāmus ziņošanas formātus ziņojuma par ienākuma nodokļa informāciju atspoguļošanai saskaņā ar šo direktīvu. Nosakot šo veidni un ziņošanas formātus, Komisijai būtu jāņem vērā panākumi, kas gūti uzņēmumu publicētās informācijas digitalizācijas un pieejamības jomā, jo īpaši attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi, kā ierosināts tās 2020. gada 24. septembra paziņojumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns”. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12). |
(16) |
Lai nodrošinātu pietiekamu detalizācijas pakāpi, kas ļautu iedzīvotājiem labāk novērtēt starptautisku uzņēmumu ieguldījumu sabiedrības labklājības veicināšanā katrā dalībvalstī, informācija būtu jāsniedz sadalījumā pa dalībvalstīm. Turklāt informācija par starptautisku uzņēmumu darbībām būtu jāatspoguļo ļoti detalizēti arī par konkrētām trešo valstu nodokļu jurisdikcijām, kas rada īpašas problēmas. Par visām citām trešās valsts darbībām informācija būtu jāsniedz apkopotā veidā, ja vien uzņēmums nevēlas sniegt sīkāku informāciju. |
(17) |
Attiecībā uz noteiktām nodokļu jurisdikcijām būtu jānorāda ļoti detalizēta informācija. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju vienmēr būtu jāatklāj informācija atsevišķi par katru jurisdikciju, kura iekļauta Padomes secinājumu par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (13), pielikumos un to turpmākos atjauninājumos, kas divreiz gadā, parasti februārī un oktobrī, tiek īpaši apstiprināti un publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša C sērijā. Minēto Padomes secinājumu I pielikumā ir iekļauts “ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas”, savukārt II pielikumā – “Pašreizējais stāvoklis sadarbībā ar ES attiecībā uz paustajām saistībām, ko uzņēmušās jurisdikcijas, kuras sadarbojas, nolūkā īstenot labas nodokļu pārvaldības principus”. Attiecībā uz I pielikumu apskatāmās jurisdikcijas ir tās, kuras bija uzskaitītas tā finanšu gada 1. martā, par kuru ir jāsagatavo ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju. Attiecībā uz II pielikumu – apskatāmās jurisdikcijas ir tās, kuras ir minētas II pielikumā tā finanšu gada 1. martā, par kuru jāsagatavo ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju, un iepriekšējā finanšu gada 1. martā. |
(18) |
Tūlītēja tādu datu publiskošana, kuri iekļaujami ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju, atsevišķos gadījumos varētu nopietni kaitēt uzņēmuma komerciālajam stāvoklim. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut uzņēmumiem atlikt konkrētas informācijas atklāšanu uz ierobežotu vairāku gadu posmu ar noteikumu, ka tie skaidri atklāj informāciju par šādu atlikšanu, sniedz ziņojumā pamatotu paskaidrojumu par tās iemesliem un dokumentē šos pamatā esošos iemeslus. Informācija, ko uzņēmumi neiekļauj, būtu jāatklāj vēlākā ziņojumā. Nekādos apstākļos nebūtu pieļaujams neiekļaut informāciju, kas attiecas uz nodokļu jurisdikcijām, kuras iekļautas I un II pielikumā Padomes secinājumos par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. |
(19) |
Lai stiprinātu korporatīvo pārredzamību un atbildību attiecībā uz ieguldītājiem, kreditoriem, citām trešām personām un plašāku sabiedrību un lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību, galvenā mātesuzņēmuma vai tā atsevišķā Savienībā iedibinātā uzņēmuma administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, kura pienākums ir sagatavot, publicēt un darīt pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju, vajadzētu būt kolektīvi atbildīgiem par ziņošanas pienākumu izpildes nodrošināšanu saskaņā ar šo direktīvu. Tā kā tādu Savienībā iedibinātu meitasuzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, kurus kontrolē galvenais ārpus Savienības iedibināts mātesuzņēmums, vai personai vai personām, kas ir atbildīgas par informācijas atklāšanas formalitāšu veikšanu par filiāli, varētu būt ierobežotas zināšanas par saturu, kas iekļauts ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju, kuru sagatavojis galvenais mātesuzņēmums, vai varētu būt ierobežota spēja iegūt šādu informāciju vai šādu ziņojumu no galvenā mātesuzņēmuma, minētajiem locekļiem vai minētajām personām vajadzētu būt pienākumam nodrošināt to, lai atbilstoši to rīcībā esošām zināšanām un prasmei tiktu sagatavots un publiskots ziņojums par galvenā mātesuzņēmuma vai atsevišķā uzņēmuma informāciju par ienākuma nodokli tādā veidā, kas ir saskanīgs ar šo direktīvu, vai lai meitasuzņēmums vai filiāle būtu saskaņā ar šo direktīvu sagatavojusi, publiskojusi un darījusi pieejamu visu tās rīcībā esošo, iegūto vai saņemto informāciju. Ja informācija vai ziņojums ir nepilnīgs, minēto locekļu vai minēto personu pienākumi būtu jāpaplašina, iekļaujot pienākumu publicēt paziņojumu, kurā norāda, ka galvenais mātesuzņēmums vai atsevišķs uzņēmums nav darījis pieejamu vajadzīgo informāciju. |
(20) |
Lai nodrošinātu sabiedrības informētību par ziņošanas pienākumu apjomu, kas ar šo direktīvu ieviesti Direktīvā 2013/34/ES, un par to izpildi, dalībvalstīm būtu jāpieprasa, lai obligātie revidenti un revīzijas uzņēmumi norādītu, vai uzņēmumam bija pienākums publicēt ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju, un, ja bija, vai šis ziņojums tika publicēts. |
(21) |
Dalībvalstu pienākums paredzēt sodus un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto sodu izpildi saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES, attiecas uz valsts noteikumu pārkāpumiem saistībā ar to, kā konkrēti uzņēmumi un filiāles atklāj informāciju par ienākuma nodokli, kas pieņemta saskaņā ar šo direktīvu. |
(22) |
Šīs direktīvas mērķis ir vairot korporatīvo pārredzamību un uzlabot publisko kontroli par uzņēmumu informāciju par ienākuma nodokli, pielāgojot spēkā esošo tiesisko regulējumu, kas attiecas uz sabiedrībām un uzņēmumiem uzliktajiem pienākumiem attiecībā uz pārskatu publicēšanu, lai Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 50. panta 2. punkta g) apakšpunkta nozīmē aizsargātu dalībnieku un trešo personu intereses. Kā Tiesa nolēma, jo īpaši Lietā C-97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler (14), LESD 50. panta 2. punkta g) apakšpunkts attiecas uz vajadzību aizsargāt “trešo personu” intereses kopumā, nenošķirot vai neizslēdzot kādu kategoriju, uz ko attiecas minētā termina darbības joma. Tādējādi termins “trešās personas” neaprobežojas tikai ar ieguldītājiem un kreditoriem un attiecas uz citām ieinteresētām trešām personām, tostarp konkurentiem un plašu sabiedrību. Turklāt mērķi panākt brīvību veikt uzņēmējdarbību, kas vispārīgi ir piešķirta iestādēm ar LESD 50. panta 1. punktu, nevar ierobežot ar LESD 50. panta 2. punkta noteikumiem. Ņemot vērā to, ka šī direktīva attiecas tikai uz pienākumiem publicēt ziņojumus par ienākuma nodokļa informāciju, un neattiecas uz nodokļu saskaņošanu, LESD 50. panta 1. punkts ir atbilstošs juridiskais pamats. |
(23) |
Lai nodrošinātu pilnīgu iekšējā tirgus darbību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp Savienības un starptautiskiem trešo valstu uzņēmumiem, Komisijai būtu jāturpina pētīt iespējas, kā uzlabot taisnīgumu un nodokļu pārredzamību. Jo īpaši, Komisijai pārskatīšanas klauzulas ietvaros būtu jāpārbauda, vai –cita starpā – pilnīga sadalīšana uzlabotu šīs direktīvas efektivitāti. |
(24) |
Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
(25) |
Šī direktīva, nekaitējot Savienības konkurētspējai, ir atbilde uz ieinteresēto personu paustajām bažām par vajadzību novērst iekšējā tirgus darbības traucējumus. Tai nevajadzētu radīt nevajadzīgu administratīvo slogu uzņēmumiem. Kopumā saskaņā ar šo direktīvu sniedzamās informācijas apmērs ir samērīgs ar izvirzītajiem mērķiem, proti, uzlabot korporatīvo pārredzamību un publisko kontroli. Tādējādi šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
(26) |
Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
(27) |
Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2013/34/ES, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Grozījumi Direktīvā 2013/34/ES
Direktīvu 2013/34/ES groza šādi:
1) |
direktīvas 1. pantā iekļauj šādu punktu: “1.a Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti 48.a līdz 48.e pantā un 51. pantā, piemēro arī tiem dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas attiecas uz filiālēm, kuras dalībvalstī atvēris uzņēmums, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, bet kura juridiskā forma ir salīdzināma ar I pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumu veidiem. Šīs direktīvas 2. pantu attiecībā uz šīm filiālēm piemēro tiktāl, ciktāl 48.a līdz 48.e pants un 51. pants ir piemērojams šādām filiālēm.”; |
2) |
pēc 48. panta iekļauj šādu nodaļu: “10.a NODAĻA ZIŅOJUMS PAR IENĀKUMA NODOKĻA INFORMĀCIJU 48.a pants Definīcijas saistībā ar ziņojuma sniegšanu par ienākuma nodokļa informāciju 1. Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
2. Šīs direktīvas 48.b panta nolūkos jēdzienam “ieņēmumi” ir tāda pati nozīme kā:
48.b pants Uzņēmumi un filiāles, kam pieprasa sniegt ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju 1. Dalībvalstis pieprasa galvenajiem mātesuzņēmumiem, kurus reglamentē to valsts tiesību akti un kuru kopējie konsolidētie ieņēmumi katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem bilances datumā pārsniedza 750 000 000 EUR, kā atspoguļots to konsolidētajos finanšu pārskatos, sagatavot, publicēt un darīt pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju attiecībā uz pēdējo no minētajiem diviem secīgiem finanšu gadiem. Dalībvalstis paredz, ka uz galveno mātesuzņēmumu vairs neattiecas pirmajā daļā noteiktie ziņošanas pienākumi, ja tā kopējie konsolidētie ieņēmumi katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem bilances datumā nepārsniedz 750 000 000 EUR, kā atspoguļots tā konsolidētajos finanšu pārskatos. Dalībvalstis pieprasa atsevišķiem uzņēmumiem, kurus reglamentē to valsts tiesību akti un kuru kopējie ieņēmumi katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem bilances datumā pārsniedza 750 000 000 EUR, kā atspoguļots to gada finanšu pārskatos, sagatavot, publicēt un darīt pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju attiecībā uz pēdējo no minētajiem diviem secīgiem finanšu gadiem. Dalībvalstis paredz, ka uz atsevišķo uzņēmumu vairs neattiecas trešajā daļā noteiktie ziņošanas pienākumi, ja tā kopējie ieņēmumi katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem bilances datumā nepārsniedz 750 000 000 EUR, kā atspoguļots finanšu pārskatos. 2. Dalībvalstis paredz, ka 1. punktā izklāstītos noteikumus nepiemēro atsevišķiem uzņēmumiem vai galvenajiem mātesuzņēmumiem un to radniecīgajiem uzņēmumiem, ja šādi uzņēmumi, tostarp to filiāles, ir iedibināti vai to konkrētās darījumdarbības vietas vai pastāvīgā darījumdarbības vieta ir vienas dalībvalsts teritorijā un nevienā citā nodokļu jurisdikcijā. 3. Dalībvalstis paredz, ka noteikumus, kas izklāstīti šā panta 1. punktā, nepiemēro atsevišķiem uzņēmumiem un galvenajiem mātesuzņēmumiem, ja šādi uzņēmumi vai to radniecīgie uzņēmumi publisko ziņojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (*1) 89. pantu, kurā iekļauj informāciju par visām savām darbībām un galvenā mātesuzņēmuma gadījumā – par visām darbībām, ko veic visi radniecīgie uzņēmumi, kas iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos. 4. Dalībvalstis pieprasa vidējiem un lieliem meitasuzņēmumiem, kas minēti 3. panta 3. un 4. punktā un ko reglamentē to valsts tiesību akti un kontrolē galvenais mātesuzņēmums, kuru nereglamentē dalībvalsts tiesību akti un kura kopējie konsolidētie ieņēmumi katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem bilances datumā pārsniedza 750 000 000 EUR, kā atspoguļots tā konsolidētajos finanšu pārskatos, publicēt un darīt pieejamu minētā galvenā mātesuzņēmuma ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju attiecībā uz pēdējo no minētajiem diviem secīgiem finanšu gadiem. Ja minētā informācija vai ziņojums nav pieejams, meitasuzņēmums pieprasa, lai tā galvenais mātesuzņēmums sniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga, lai tas varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar pirmo daļu. Ja galvenais mātesuzņēmums nesniedz visu prasīto informāciju, meitasuzņēmums sagatavo, publicē un dara pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju, kurā ietverta visa tā rīcībā esošā, iegūtā vai saņemtā informācija, un paziņojumu, kurā norādīts, ka tā galvenais mātesuzņēmums nav darījis pieejamu vajadzīgo informāciju. Dalībvalstis paredz, ka uz vidējiem un lielajiem meitasuzņēmumiem vairs neattiecas šajā punktā noteiktie ziņošanas pienākumi, ja galvenā mātesuzņēmuma kopējie konsolidētie ieņēmumi katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem bilances datumā nepārsniedz 750 000 000 EUR, kā atspoguļots tā konsolidētajos finanšu pārskatos. 5. Dalībvalstis pieprasa filiālēm, ko to teritorijā ir atvēruši uzņēmumi, kurus nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, publicēt un darīt pieejamu galvenā mātesuzņēmuma vai sestās daļas a) apakšpunktā minētā atsevišķā uzņēmuma ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju attiecībā uz pēdējo no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem. Ja minētā informācija vai ziņojums nav pieejams, šāda persona vai personas, kas norīkotas 48.e panta 2. punktā minēto informācijas atklāšanas formalitāšu veikšanai, pieprasa, lai galvenais mātesuzņēmums vai atsevišķais uzņēmums, kas minēts šā punkta sestās daļas a) apakšpunktā, sniegtu visu informāciju, kas vajadzīga, lai tās varētu izpildīt savus pienākumus. Ja netiek sniegta visa prasītā informācija, filiāle sagatavo, publicē un dara pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju, kurā ietverta visa tās rīcībā esošā, iegūtā vai saņemtā informācija, un paziņojumu, kurā norādīts, ka galvenais mātesuzņēmums vai atsevišķais uzņēmums nav darījis pieejamu vajadzīgo informāciju. Dalībvalstis paredz, ka šajā punktā noteiktie ziņošanas pienākumi attiecas tikai uz filiālēm, kuru neto apgrozījums katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem pēc kārtas pārsniedz neto apgrozījuma robežvērtību, kā transponēts, ievērojot 3. panta 2. punktu. Dalībvalstis paredz, ka filiālei, uz kuru attiecas šajā punktā noteiktie ziņošanas pienākumi, minētie pienākumi vairs nav saistoši, ja tās neto apgrozījums katrā no diviem pēdējiem secīgiem finanšu gadiem nepārsniedz robežvērtību, kā transponēts, ievērojot 3. panta 2. punktu. Dalībvalstis paredz, ka šajā punktā izklāstītos noteikumus piemēro filiālei tikai tad, ja ir ievēroti šādi kritēriji:
Dalībvalstis paredz, ka uz filiāli vairs neattiecina šajā punktā noteiktos ziņošanas pienākumus, ja a) apakšpunktā minētais kritērijs vairs netiek izpildīts divus pēdējos secīgos finanšu gadus. 6. Dalībvalstis nepiemēro noteikumus, kas izklāstīti šā panta 4. un 5. punktā, ja galvenais mātesuzņēmums vai atsevišķs uzņēmums, kuru vairs nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju ir sagatavojis veidā, kas atbilst 48.c pantam, un šis ziņojums atbilst šādiem kritērijiem:
7. Dalībvalstis pieprasa meitasuzņēmumiem vai filiālēm, uz kurām neattiecas šā panta 4. un 5. punkta noteikumi, publicēt un darīt pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju, ja šādi meitasuzņēmumi vai filiāles ir izveidoti ar vienīgo mērķi izvairīties no šajā nodaļā noteiktajiem ziņošanas pienākumiem. 48.c pants Ziņojuma par ienākuma nodokļa informāciju saturs 1. Saskaņā ar 48.b pantu prasītajā ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju ietver informāciju, kas attiecas uz visām atsevišķā uzņēmuma vai galvenā mātesuzņēmuma darbībām, tostarp to visu radniecīgo uzņēmumu darbībām, kas ir konsolidēti finanšu pārskatos par attiecīgo finanšu gadu. 2. Šā panta 1. punktā minētajā informācijā iekļauj:
Piemērojot d) apakšpunktu, ieņēmumi ietver darījumus ar saistītām personām. Piemērojot f) apakšpunktu, kārtējie nodokļa izdevumi attiecas tikai uz uzņēmuma darbībām attiecīgajā finanšu gadā un neietver atliktos nodokļus vai uzkrājumus neskaidrām nodokļu saistībām. Piemērojot g) apakšpunktu, samaksātie nodokļi ietver nodokļu ieturējumus, ko samaksājuši citi uzņēmumi attiecībā uz maksājumiem uzņēmumiem un filiālēm grupā. Piemērojot h) apakšpunktu, uzkrātā peļņa ir iepriekšējo finanšu gadu un attiecīgā finanšu gada peļņas summa, kuras sadale vēl nav izlemta. Attiecībā uz filiālēm uzkrātā peļņa ir uzņēmuma, kas ir atvēris filiāli, uzkrātā peļņa. 3. Dalībvalstis atļauj, ka šā panta 2. punktā uzskaitīto informāciju ziņo pamatojoties uz Padomes Direktīvas 2011/16/ES (*2) III pielikuma III iedaļas B un C daļā minētajām pārskatu sniegšanas norādēm. 4. Šā panta 2. un 3. punktā minēto informāciju sniedz, izmantojot kopēju veidni un elektroniskus, mašīnlasāmus ziņošanas formātus. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka minēto kopējo veidni un minētos elektroniskos ziņošanas formātus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 50. panta 2. punktā. 5. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju norāda 2. vai 3. punktā minēto informāciju par katru dalībvalsti atsevišķi. Ja dalībvalstī ietilpst vairākas nodokļu jurisdikcijas, informāciju apvieno dalībvalsts līmenī. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju arī informāciju, kas minēta šā panta 2. vai 3. punktā, norāda atsevišķi par katru nodokļu jurisdikciju, kura tā finanšu gada 1. martā, par kuru ir sagatavo ziņojums, ir uzskaitīta I pielikumā Padomes secinājumos par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, un sniedz šādu informāciju atsevišķi par katru nodokļu jurisdikciju, kura tā finanšu gada 1. martā, par kuru ir jāsagatavo ziņojums, un iepriekšējā finanšu gada 1. martā bija minēta II pielikumā Padomes secinājumos par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju apkopotā veidā norāda arī 2. vai 3. punktā minēto informāciju par citām nodokļu jurisdikcijām. Informāciju attiecina uz katru attiecīgo nodokļu jurisdikciju, pamatojoties uz iedibinājumu, konkrētas darījumdarbības vietas vai pastāvīgas darījumdarbības esību, par ko, ņemot vērā grupas vai atsevišķa uzņēmuma darbības, var uzlikt ienākuma nodokli minētajā nodokļu jurisdikcijā. Ja par vairāku radniecīgu uzņēmumu darbībām var uzlikt ienākuma nodokli vienā nodokļu jurisdikcijā, informācija, kuru attiecina uz minēto nodokļu jurisdikciju, ir informācijas summa par šādām katra radniecīgā uzņēmuma un to filiāļu darbībām minētajā nodokļu jurisdikcijā. Informāciju par konkrētu darbību vienlaicīgi neattiecina vairāk kā uz vienu nodokļu jurisdikciju. 6. Dalībvalstis var atļaut, ka vienu vai vairākus konkrētus informācijas elementus, kas citā gadījumā saskaņā ar 2. vai 3. punktu būtu jāatklāj, var uz laiku neiekļaut ziņojumā, ja minēto informācijas elementu atklāšana nopietni kaitētu to uzņēmumu komerciālajam stāvoklim, uz kuriem ziņojums attiecas. Par jebkādu informācijas neiekļaušanu skaidri norāda ziņojumā kopā ar pienācīgi pamatotu paskaidrojumu par neiekļaušanas iemesliem. Dalībvalstis nodrošina, ka visu saskaņā ar pirmo daļu neiekļauto informāciju publisko vēlākā ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju ne vēlāk kā piecus gadus no tās sākotnējās neiekļaušanas dienas. Dalībvalstis nodrošina, ka nekad nedrīkst neiekļaut informāciju, kas attiecas uz nodokļu jurisdikcijām, kuras ir iekļautas I un II pielikumā Padomes secinājumos par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, kā minēts šā panta 5. punktā. 7. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju – attiecīgā gadījumā grupas līmenī – var iekļaut vispārīgu informāciju, kurā tiek paskaidrotas jebkādas būtiskas atšķirības starp summām, kas atklātas saskaņā ar 2. punkta f) un g) apakšpunktu, vajadzības gadījumā ņemot vērā atbilstošās summas par iepriekšējiem finanšu gadiem. 8. Valūta, kas izmantota ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju, ir valūta, kurā sastādīti galvenā mātesuzņēmuma konsolidētie finanšu pārskati vai atsevišķā uzņēmuma gada finanšu pārskati. Dalībvalstis neprasa, lai šis ziņojums tiktu publicēts valūtā, kas nav valūta, kura izmantota finanšu pārskatos. Tomēr 48.b panta 4. punkta otrajā daļā minētajā gadījumā ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju izmanto valūtu, kurā meitasuzņēmums publicē savus gada finanšu pārskatus. 9. Dalībvalstis, kuras nav ieviesušas euro, robežvērtību 750 000 000 EUR apmērā var konvertēt savā valsts valūtā. Veicot šo konvertēšanu, minētās dalībvalstis izmanto valūtas maiņas kursu, kas 2021. gada 21. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Minētās dalībvalstis robežvērtību var palielināt vai samazināt par ne vairāk kā 5 %, lai iegūtu apaļu summu valsts valūtā. Robežvērtības, kas minētas 48.b panta 4. un 5. punktā, konvertē līdzvērtīgā visu attiecīgo trešo valstu valūtu summā, izmantojot valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā 2021. gada 21. decembrī, un kas noapaļots līdz tuvākajam tūkstotim. 10. Ziņojumā par ienākuma nodokļa informāciju norāda, vai tas ir sagatavots saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu. 48.d pants Publicēšana un pieejamība 1. Ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju un šīs direktīvas 48.b pantā minēto pārskatu publicē 12 mēnešu laikā no tā finanšu gada bilances datuma, par kuru ir sagatavots ziņojums, kā to katra dalībvalsts paredzējusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1132 (*3) 14.–28. pantu un attiecīgā gadījumā saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 36. pantu. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju un pārskatu, ko uzņēmumi publicē saskaņā ar šā panta 1. punktu, dara pieejamu sabiedrībai vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām, bez maksas un ne vēlāk 12 mēnešus pēc tā finanšu gada bilances datuma, par kuru ir sagatavots ziņojums:
3. Dalībvalstis var atbrīvot uzņēmumus no šā panta 2. punktā izklāstīto noteikumu piemērošanas, ja saskaņā ar šā panta 1. punktu publicētais ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju vienlaikus tiek darīts publiski pieejams Direktīvas (ES) 2017/1132 16. pantā minētā reģistra tīmekļa vietnē – mašīnlasāmā, elektroniskā ziņošanas formātā un bez maksas jebkurai trešai personai, kas atrodas Savienībā. Uzņēmumu un filiāļu tīmekļa vietnē, kā minēts šā panta 2. punktā, ir informācija par minēto atbrīvojumu un atsauce uz attiecīgā reģistra tīmekļa vietni. 4. Ziņojums, kas minēts 48.b panta 1., 4., 5., 6. un 7. punktā un attiecīgā gadījumā minētā panta 4. un 5. punktā, paliek pieejams attiecīgajā tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus pēc kārtas. 48.e pants Atbildība sagatavot, publicēt un darīt pieejamu ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju 1. Dalībvalstis paredz, ka 48.b panta 1. punktā minēto galveno mātesuzņēmumu vai atsevišķo uzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, kuri darbojas atbilstīgi pilnvarām, kuras tiem piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir kolektīva atbildība nodrošināt, lai ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju tiktu sagatavots, publicēts un darīts pieejams saskaņā ar 48.b, 48.c un 48.d pantu. 2. Dalībvalstis paredz, ka šīs direktīvas 48.b panta 4. punktā minēto meitasuzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem un personai(-ām), kas ir norīkota(-as) veikt Direktīvas (ES) 2017/1132 41. pantā paredzētās atklātības formalitātes attiecībā uz šīs direktīvas 48.b panta 5. punktā minētajām filiālēm, darbojoties atbilstīgi pilnvarām, kas tiem piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir kolektīva atbildība nodrošināt, ka atbilstoši to rīcībā esošām zināšanām un prasmei ziņojums par ienākuma nodokļa informāciju ir sagatavots veidā, kas atbilst attiecīgi 48.b un 48.c pantam vai ir ar to saskaņā, un kas ir publicēts un darīts pieejams saskaņā ar 48.d pantu. 48.f pants Obligātā revidenta paziņojums Dalībvalstis prasa, ka gadījumos, kad uzņēmuma finanšu pārskatu revīzija saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem jāveic vienam vai vairākiem obligātajiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem, revīzijas ziņojumā norāda, vai par finanšu gadu pirms finanšu gada, par kuru tika sagatavoti finanšu pārskati saskaņā ar revīziju, uzņēmumam bija pienākums publicēt ziņojumu par ienākuma nodokļa informāciju atbilstīgi 48.b pantam, un ja tā, vai ziņojums tika publicēts saskaņā ar 48.d pantu. 48.g pants Sākuma datums ziņošanai par ienākuma nodokļa informāciju Dalībvalstis nodrošina, ka normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem transponē 48.a–48.f pantu, piemēro vēlākais no dienas, kad sākas pirmais finanšu gads, kurš sākas 2024. gada 22. jūnijā vai pēc tam. 48.h pants Pārskatīšanas klauzula Līdz 2027. gada 22. jūnijam Komisija iesniedz ziņojumu par atbilstību 48.a–48.f pantā paredzētajiem ziņošanas pienākumiem un to ietekmi un, ņemot vērā situāciju ESAO līmenī, vajadzību nodrošināt pietiekama līmeņa pārredzamību un vajadzību saglabāt konkurētspējīgu vidi uzņēmumiem un privātiem ieguldījumiem, Komisija pārskata un izvērtē, jo īpaši, vai būtu piemēroti pienākumu ziņot par ienākuma nodokļa informāciju, kas noteikts 48.b pantā, izvērst arī uz lieliem uzņēmumiem un lielām grupām, kā attiecīgi definēts 3. panta 4. un 7. punktā, un, iekļaujot papildus elementus, izvērst ziņojuma par ienākuma nodokļa informāciju saturu, kas noteikts 48.c pantā. Minētajā ziņojumā Komisija arī izvērtē ietekmi, ko uz šīs direktīvas efektivitāti rada nodokļu informācija apkopotā veidā par trešo valstu nodokļu jurisdikcijām, kā paredzēts 48.c panta 5. punktā, un informācijas pagaidu neiekļaušana, kā paredzēts 48.c panta 6. punktā. Komisija ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu. (*1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.)." (*2) Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.)." (*3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).”;" |
3) |
direktīvas 49. pantā iekļauj šādu punktu: “3.a Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, ko katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*4). |
2. pants
Transponēšana
1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2023. gada 22. jūnijam. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2021. gada 24. novembrī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
D. M. SASSOLI
Padomes vārdā –
Priekšsēdētājs
A. LOGAR
(1) OV C 487, 28.12.2016., 62. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 623. lpp.) un Padomes 2021. gada 28. septembra nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).
(3) OV C 108, 26.3.2021., 8. lpp.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).
(8) Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).
(9) Padomes Direktīva 91/674/EEK (1991. gada 19. decembris) par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).
(11) Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(13) Skatīt Padomes secinājumus par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, un to pielikumus (OV C 413 I , 12.10.2021., 1. lpp.), un to turpmākos atjauninājumus.
(14) Tiesas 1997. gada 4. decembra spriedums lietā Verband deutscher Daihatsu-Händler, C-97/96, ECLI:EU:C:1997:581.
II Neleģislatīvi akti
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/15 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/2102
(2021. gada 28. jūnijs)
par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. un 7. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2016. gada 1. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Armēnijas Republiku par Kopējās aviācijas telpas nolīgumu. Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, 2017. gada 24. novembrī parafējot Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”). |
(2) |
Nolīguma parakstīšana Savienības vārdā un tā provizoriska piemērošana neietekmē kompetenču sadalījumu starp Savienību un tās dalībvalstīm. Šo lēmumu nevajadzētu interpretēt tā, ka ar to tiek izmantota Savienības iespēja īstenot savu ārējo kompetenci jomās, uz kurām attiecas nolīgums un kuras ir dalītā kompetencē, ciktāl Savienība šādu kompetenci vēl nav īstenojusi iekšēji. |
(3) |
Nolīgums būtu jāparaksta un tas jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā. |
(4) |
Ir jānosaka procedūra, kas ir jāievēro attiecībā uz nostāju, kura Savienības vārdā ir jāieņem attiecībā uz nolīguma 27. panta 7. punktā minētajiem Apvienotās komitejas lēmumiem par Savienības tiesību aktu iekļaušanu nolīguma II pielikumā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, ar noteikumu, ka tas tiks noslēgts (1).
2. pants
Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
3. pants
Nolīgumu provizoriski piemēro saskaņā ar tā 30. panta 4. un 5. punktu, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā.
4. pants
Komisija ir pilnvarota pēc pietiekami savlaicīgas iepriekšējas apspriešanās ar Padomi vai, ja Padome tā nolemj, tās darba sagatavošanas struktūrām, pieņemt nostāju, kura Savienības vārdā ir jāieņem attiecībā uz nolīguma 27. panta 7. punktā minētajiem Apvienotās komitejas lēmumiem par nolīguma II pielikuma pārskatīšanu, ciktāl tas attiecas uz Savienības tiesību aktu iekļaušanu minētajā pielikumā, vajadzības gadījumā ar nepieciešamajām tehniskajām korekcijām.
5. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Luksemburgā, 2021. gada 28. jūnijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
M. do C. ANTUNES
(1) Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 17. lpp.
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/17 |
KOPĒJĀS AVIĀCIJAS TELPAS NOLĪGUMS
starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses,un Armēnijas Republiku, no otras
SATURS
1. pants. Mērķis
2. pants. Definīcijas
I SADAĻA. EKONOMISKIE NOTEIKUMI
3. pants. Tiesību piešķiršana
4. pants. Darbības atļauja un tehniskā atļauja
5. pants. Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana
6. pants. Investīcijas gaisa pārvadātājos
7. pants. Atbilstība tiesību aktiem un noteikumiem
8. pants. Godīga konkurence
9. pants. Komerciespējas
10. pants. Muitas nodokļi un nodokļu piemērošana
11. pants. Lietošanas maksas
12. pants. Gaisa pārvadājumu maksas un gaisa pārvadājumu tarifi
13. pants. Statistika
II SADAĻA SADARBĪBA REGULĒJUMA JOMĀ
14. pants. Aviācijas drošums
15. pants. Aviācijas drošība
16. pants. Gaisa satiksmes pārvaldība
17. pants. Vide
18. pants. Gaisa pārvadātāju atbildība
19. pants. Patērētāju aizsardzība
20. pants. Datorizētas rezervācijas sistēmas
21. pants. Sociālie aspekti
III SADAĻA INSTITUCIONĀLIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
22. pants. Interpretācija un izpilde
23. pants. Apvienotā komiteja
24. pants. Strīdu izšķiršana un šķīrējtiesa
25. pants. Aizsargpasākumi
26. pants. Saistība ar citiem nolīgumiem
27. pants. Grozījumi
28. pants. Izbeigšana
29. pants. Reģistrācija
30. pants. Stāšanās spēkā un pagaidu piemērošana
31. pants. Autentiskās valodas
I PIELIKUMS. Pārejas noteikumi
II PIELIKUMS. Noteikumi, kas piemērojami civilās aviācijas jomā
BEĻĢIJAS KARALISTE,
BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
ČEHIJAS REPUBLIKA,
DĀNIJAS KARALISTE,
VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
IGAUNIJAS REPUBLIKA,
ĪRIJA,
GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
SPĀNIJAS KARALISTE,
FRANCIJAS REPUBLIKA,
HORVĀTIJAS REPUBLIKA,
ITĀLIJAS REPUBLIKA,
KIPRAS REPUBLIKA,
LATVIJAS REPUBLIKA,
LIETUVAS REPUBLIKA,
LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
UNGĀRIJA,
MALTAS REPUBLIKA,
NĪDERLANDES KARALISTE,
AUSTRIJAS REPUBLIKA,
POLIJAS REPUBLIKA,
PORTUGĀLES REPUBLIKA,
RUMĀNIJA,
SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
SOMIJAS REPUBLIKA,
ZVIEDRIJAS KARALISTE,
būdamas Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību, turpmāk – “ES Līgumi”, puses un Eiropas Savienības dalībvalstis, turpmāk kopā – “ES dalībvalstis” vai atsevišķi – “ES dalībvalsts”,
un EIROPAS SAVIENĪBA,
no vienas puses,
un ARMĒNIJAS REPUBLIKA, turpmāk – “Armēnija”,
no otras puses,
turpmāk kopā “Puses”,
ES dalībvalstis un Armēnija, būdamas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju, kas atklāta parakstīšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembrī, puses kopā ar Eiropas Savienību;
ŅEMOT VĒRĀ Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, kas parakstīts Luksemburgā, 1996. gada 22. aprīlī;
VĒLOTIES izveidot Kopēju aviācijas telpu (turpmāk “KAT”), kuras pamatā ir mērķis atvērt piekļuvi Pušu tirgiem ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem, bez diskriminācijas un ar vienotu noteikumu ievērošanu, tostarp drošuma, drošības, gaisa satiksmes pārvaldības, konkurences, sociālo aspektu un vides jomā;
VĒLOTIES uzlabot gaisa pārvadājumu pakalpojumus un veicināt starptautisko aviācijas sistēmu, pamatojoties uz atklātu un godīgu konkurenci bez diskriminācijas starp gaisa pārvadātājiem tirgū,
VĒLOTIES veicināt savas intereses saistībā ar gaisa transportu;
ATZĪSTOT efektīvas gaisa transporta savienojamības nozīmi tirdzniecības, tūrisma, investīciju, ekonomikas un sociālajā attīstībā;
VIENOJOTIES, ka ir lietderīgi par KAT noteikumu pamatu ņemt attiecīgos tiesību aktus, kas ir spēkā Eiropas Savienībā un kas minēti šā nolīguma II pielikumā;
ATZĪSTOT, ka pilnīga KAT noteikumu izpilde dod Pusēm iespēju pilnībā izmantot KAT priekšrocības, tostarp atvērt piekļuvi tirgiem un nodrošināt maksimālu ieguvumu patērētājiem, nozarēm un abu Pušu darbiniekiem;
ATZĪSTOT, ka KAT izveide un tās noteikumu izpilde nav iespējama bez pārejas pasākumiem, kad tie ir vajadzīgi; un ka šajā saistībā ir svarīga pienācīga palīdzība;
VĒLOTIES panākt augstāko gaisa transporta drošuma un drošības līmeni un apliecinot savas nopietnās bažas par rīcību vai draudiem, kas vērsti pret gaisa kuģu drošību un kas apdraud personu vai īpašuma drošību, negatīvi ietekmē gaisa kuģu darbību un mazina ceļotāju pārliecību par civilās aviācijas drošumu;
APŅEMOTIES palielināt iespējamos ieguvumus no sadarbības regulējuma jomā un savu civilajai aviācijai piemērojamo attiecīgo tiesību aktu un noteikumu saskaņošanas;
ATZĪSTOT nozīmīgos iespējamos ieguvumus no konkurētspējīgiem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem un dzīvotspējīgām gaisa transporta nozarēm;
VĒLOTIES veicināt brīvu, godīgu un neizkropļotu konkurenci, atzīstot, ka subsīdijas var nelabvēlīgi ietekmēt konkurenci un apdraudēt šā nolīguma pamatmērķus, un atzīstot to, ka bez vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem gaisa pārvadātājiem ar brīvu, godīgu un neizkropļotu konkurenci iespējamie ieguvumi varētu netikt realizēti;
AR NODOMU balstīties uz nolīgumu un pasākumu sistēmu, kas pastāv starp Pusēm, nolūkā atvērt piekļuvi tirgiem un maksimāli palielinātu ieguvumus patērētājiem, nosūtītājiem, gaisa pārvadātājiem, kā arī lidostām un to darbiniekiem, kopienām un citiem netiešiem labuma guvējiem;
APSTIPRINOT vides aizsardzības nozīmi starptautiskās aviācijas politikas izstrādē un īstenošanā,
APSTIPRINOT vajadzību pēc steidzamas darbības nolūkā novērst klimata pārmaiņas un vajadzību pēc pastāvīgas sadarbības nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas aviācijas nozarē tādā veidā, kas ir saskaņā ar daudzpusējiem pasākumiem šajā jautājumā un jo īpaši attiecīgajiem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (turpmāk “ICAO”) instrumentiem un 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām;
APSTIPRINOT to, cik svarīga ir patērētāju aizsardzība, tostarp aizsardzība, ko sniedz 1999. gada 28. maijā Monreālā parakstītā Konvencija par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju, un pienācīga patērētāju aizsardzības līmeņa sasniegšana saistībā ar gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, un atzīstot vajadzību pēc savstarpējas sadarbības šajā jomā;
ATZĪSTOT to, ka lielākas komerciespējas nav paredzētas tam, lai pazeminātu to darba vai ar darbu saistītus standartus, un apstiprinot starptautiskās aviācijas sociālā aspekta nozīmīgumu, kā arī to, cik svarīgi ir ņemt vērā tirgu atvēršanas ietekmi uz darbu, nodarbinātību un darba apstākļiem;
ŅEMOT VĒRĀ to, ka gaisa transporta turpmākai attīstībai ir svarīga gaisa transporta nozares labāka piekļuve kapitālam;
ATZĪSTOT priekšrocības, kuras varētu rasties, piešķirot trešām valstīm piekļuvi šim nolīgumam,
VĒLOTIES noslēgt nolīgumu par gaisa transportu, kas papildinātu Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju;
IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
1. pants
Mērķis
Šā nolīguma mērķis ir starp Pusēm izveidot kopēju aviācijas telpu, kuras pamatā ir pakāpeniska tirgu atvēršana, gaisa pārvadātāju īpašumtiesību un kontroles liberalizēšana, godīgi un vienlīdzīgi konkurences nosacījumi, nediskriminējoši un kopēji noteikumi tostarp drošuma, drošības, gaisa satiksmes pārvaldības, sociālo aspektu un vides jomā. Tādēļ šajā nolīgumā ir ietverti noteikumi, ko piemēro starp Pusēm. Šie noteikumi ietver noteikumus, kas paredzēti II pielikumā norādītajos tiesību aktos.
2. pants
Definīcijas
Šajā nolīgumā, ja vien nav norādīts citādi, piemēro šādas definīcijas:
1) |
“nolīgums” ir šis nolīgums, tā pielikumi un papildinājumi un jebkādi to grozījumi; |
2) |
“gaisa transports” ir pasažieru, bagāžas, kravu un pasta sūtījumu pārvadājumi ar gaisa kuģi vai nu atsevišķi, vai apvienojumā, kas tiek piedāvāti sabiedrībai par atlīdzību vai īres maksu, tostarp regulāri un neregulāri pakalpojumi; |
3) |
“valstspiederības noteikšana” ir konstatējums, ka gaisa pārvadātājs, kurš piedāvā sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus saskaņā ar šo nolīgumu, izpilda 4. pantā izklāstītās prasības attiecībā uz tā īpašumtiesībām, faktisko kontroli un galveno darījumdarbības vietu; |
4) |
“sagatavotības konstatējums” ir atzinums, ka gaisa pārvadātājam, kurš piedāvā sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus saskaņā ar šo nolīgumu, ir apmierinošas finansiālās iespējas un piemērota vadības pieredze šādu pakalpojumu sniegšanā, un tas ir gatavs izpildīt normatīvos aktus un prasības, kas reglamentē šādu pakalpojumu sniegšanu; |
5) |
“kompetentā iestāde” ir valdības aģentūra vai valsts subjekts, kas atbild par administratīvu funkciju izpildi saskaņā ar šo nolīgumu; |
6) |
“Konvencija” ir Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas atklāta parakstīšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembrī un ietver:
|
7) |
“pilnas izmaksas” ir pakalpojumu sniegšanas izmaksas, kam pieskaitīta pieņemama maksa par pieskaitāmiem administratīviem izdevumiem; |
8) |
“starptautiskais gaisa transports” ir gaisa pārvadājumi pāri vairāk nekā vienas valsts teritorijas gaisa telpai; |
9) |
“galvenā darījumdarbības vieta” ir gaisa pārvadātāja galvenais birojs vai Puses teritorijā reģistrēts birojs, kurā veic gaisa pārvadātāja galvenās finanšu darbības un darbības kontroli, tostarp nepārtrauktu lidojumderīguma uzraudzību; |
10) |
“nekomerciāla pietura” ir nosēšanās jebkādu iemeslu dēļ, kas nav pasažieru uzņemšana gaisa kuģī vai izsēdināšana no tā, nedz arī bagāžas, kravas vai pasta sūtījumu iekraušana vai izkraušana; |
11) |
“gaisa pārvadājumu maksas” ir cenas, kas maksājamas gaisa pārvadātājiem vai to pārstāvjiem, vai citiem biļešu pārdevējiem par pasažieru pārvadāšanu, izmantojot gaisa pārvadājumu pakalpojumus (tostarp jebkuru citu pārvadāšanas veidu, kas ir ar to saistīts), un visi nosacījumi, saskaņā ar kuriem piemērojamas šīs cenas, tostarp atlīdzība un nosacījumi, ko piedāvā pārstāvim un citiem palīgdienestiem; |
12) |
“gaisa pārvadājumu tarifi” ir cenas, kas maksājamas par kravas pārvadāšanu, izmantojot gaisa pārvadājumu pakalpojumus (tostarp jebkuru citu pārvadāšanas veidu, kas ir ar to saistīts), un nosacījumi, saskaņā ar kuriem piemērojamas šīs cenas, tostarp atlīdzība un nosacījumi, ko piedāvā pārstāvim un citiem palīgdienestiem; |
13) |
“teritorija” attiecībā uz Armēniju ir Armēnijas Republikas teritorija, un attiecībā uz Eiropas Savienību un ES dalībvalstīm – sauszemes teritorija, iekšējie ūdeņi un ES dalībvalstu teritoriālā jūra, kur tiek piemēroti ES Līgumi un saskaņā ar ES līgumos noteiktajiem nosacījumiem, kā arī gaisa telpa virs tiem; |
14) |
“lietošanas maksa” ir maksa, ko gaisa pārvadātājiem uzliek par lidostas, lidostas vides, aeronavigācijas vai aviācijas drošības objektu vai pakalpojumu izmantošanu, tostarp par saistītu pakalpojumu un objektu izmantošanu; |
15) |
“pašpakalpojumi” ir situācija, kad lidostas lietotājs tieši nodrošina sev vienas vai vairāku kategoriju apkalpošanu uz zemes un par to nodrošināšanu neslēdz nekādu līgumu ar kādu trešo personu; šajā definīcijā lidostas lietotājus savā starpā neuzskata par trešām personām, ja:
|
16) |
“piektās brīvības tiesības” ir tiesības vai privilēģijas, ko viena valsts (“piešķīrēja valsts”) piešķir otras valsts (“saņēmēja valsts”) gaisa pārvadātājiem starptautisko gaisa pārvadājumu veikšanai starp piešķīrējas valsts teritoriju un trešās valsts teritoriju ar nosacījumu, ka šādi pārvadājumi sākas vai beidzas saņēmējas valsts teritorijā; |
17) |
“trešā valsts” ir valsts, kas nav ES dalībvalsts vai Armēnija. |
I SADAĻA
EKONOMISKIE NOTEIKUMI
3. pants
Tiesību piešķiršana
1. Uz šajā pantā paredzētajām tiesībām attiecas šā nolīguma I pielikumā paredzētie pārejas noteikumi.
Satiksmes tiesības un maršrutu saraksts
2. Katra Puse piešķir otrai Pusei šādas tiesības veikt starptautiskus gaisa pārvadājumus, ko nediskriminējošā veidā īsteno otras Puses gaisa pārvadātāji:
a) |
tiesības lidot pāri tās teritorijai bez nosēšanās; |
b) |
tiesības veikt tās teritorijā nekomerciālu pieturu; |
c) |
tiesības veikt regulārus un neregulārus pasažieru, apvienotos un vienīgi kravu starptautiskos gaisa pārvadājumus starp punktiem (1) šādos maršrutos:
|
d) |
citas šajā nolīgumā norādītās tiesības. Darbības elastīgums |
3. Katras Puses gaisa pārvadātāji pēc savas izvēles var jebkurā vai visos lidojumos 2. punktā noteiktajos maršrutos:
a) |
veikt lidojumus vienā vai abos virzienos; |
b) |
apvienot dažādus reisa numurus vienā gaisa kuģa lidojumā; |
c) |
apkalpot starppunktus un citus punktus, kā arī punktus Pušu teritorijās jebkurā kombinācijā un secībā saskaņā ar 2. punkta noteikumiem; |
d) |
izlaist nosēšanos kādā punktā vai punktos; |
e) |
pārcelt pārvadājumus no jebkura tās gaisa kuģa uz citu tās gaisa kuģi jebkurā punktā (gaisa kuģa maiņa, nemainot lidojuma numuru); |
f) |
veikt starpnosēšanos jebkurā punktā, kas atrodas katras Puses teritorijā vai ārpus tās; |
g) |
veikt tranzīta pārvadājumus caur otras Puses teritoriju; |
h) |
apvienot pārvadājumus vienā gaisa kuģī neatkarīgi no tā, kur šie pārvadājumi sākas; un |
i) |
apkalpot vairāk nekā vienu punktu vienā lidojumā (co-terminalisation). |
Šajā punktā paredzēto darbības elastīgumu var izmantot bez virziena vai ģeogrāfiskiem ierobežojumiem un nezaudējot jebkādas tiesības veikt pārvadājumus, kuri ir citādi atļauti šajā nolīgumā, ja:
a) |
Armēnijas gaisa pārvadātāji apkalpo kādu punktu Armēnijā; |
b) |
Eiropas Savienības gaisa pārvadātāji apkalpo kādu punktu Eiropas Savienībā. |
4. Katra Puse ļauj gaisa pārvadātājiem noteikt to piedāvāto starptautisko gaisa pārvadājumu biežumu un jaudu, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem tirgū. Atbilstīgi šīm tiesībām neviena no Pusēm nedrīkst vienpusēji ierobežot pārvadājumu apjomu, pakalpojumu biežumu vai regularitāti, pārvadājumu maršrutus, izcelsmi vai galamērķi, vai otras Puses gaisa pārvadātāju ekspluatēto gaisa kuģu tipu vai tipus, izņemot gadījumus, kad tas saistīts ar muitas, tehniskiem, darbības, vides vai veselības aizsardzības apsvērumiem, vai ja šajā nolīgumā paredzēts citādi.
5. Katras Puses gaisa pārvadātāji, tostarp piemērojot kodu koplietojuma nosacījumus, var apkalpot jebkuru punktu, kas atrodas trešā valstī un kas neietilpst konkrētā maršrutā, ja vien tie neizmanto piektās brīvības tiesības.
6. Neviens šā nolīguma nosacījums:
a) |
nepiešķir Armēnijas gaisa pārvadātājiem tiesības jebkurā ES dalībvalstī uzņemt pasažierus, bagāžu, kravas vai pasta sūtījumus, kuri veikti par atlīdzību un kuru galamērķis ir cits punkts tajā pašā ES dalībvalstī; |
b) |
nepiešķir Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem tiesības Armēnijā uzņemt pasažierus, bagāžu, kravas vai pasta sūtījumus, kuri veikti par atlīdzību un kuru galamērķis ir cits punkts Armēnijā, lai pārvadātu tos par atlīdzību. |
7. Īstenojot savas attiecīgās tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu, Puses nekādā veidā nediskriminē otras Puses gaisa pārvadātājus, jo īpaši valstspiederības dēļ.
8. Neatkarīgi no citiem šā nolīguma noteikumiem katrai Pusei ir tiesības atteikties veikt starptautiskus gaisa pārvadājumus no, uz vai caur tādas trešās valsts teritoriju, ar kuru šai Pusei nav diplomātisku attiecību.
4. pants
Darbības atļauja un tehniskā atļauja
1. Saņemot darbības atļaujas pieteikumu no vienas Puses gaisa pārvadātāja, otra Puse piešķir attiecīgās darbības un tehniskās atļaujas ar vismazāko iespējamo procesuālo kavēšanos, ja:
a) |
attiecībā uz Armēnijas gaisa pārvadātāju:
|
b) |
attiecībā uz Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju:
|
c) |
ir izpildīts 14. un 15. pants; un |
d) |
gaisa pārvadātājs izpilda tiesību aktos un noteikumos paredzētos nosacījumus, kurus parasti starptautiskajam gaisa transportam piemēro Puse, kas izskata pieteikumu. |
2. Piešķirot darbības un tehniskās atļaujas, katra Puse pret visiem pārvadātājiem izturas nediskriminējošā veidā.
3. Saņemot darbības atļaujas pieteikumu no vienas Puses gaisa pārvadātāja, otra Puse atzīst visus sagatavotības konstatējumus vai valstspiederības konstatējumus, ko par attiecīgo gaisa pārvadātāju sagatavojusi pirmā Puse, tā, it kā šādus konstatējumus būtu sagatavojušas tās kompetentās iestādes, un neveic šo jautājumu papildu izmeklēšanu, izņemot otrajā un trešajā daļā norādītos gadījumus.
Ja pēc darbības atļaujas pieteikuma saņemšanas no gaisa pārvadātāja vai pēc šādas atļaujas piešķiršanas saņēmējas Puses kompetentajām iestādēm ir konkrētas bažas par to, ka, neraugoties uz otras Puses sagatavoto konstatējumu, nav izpildīti 1. punktā izklāstītie nosacījumi attiecīgo darbības vai tehnisko atļauju piešķiršanai, saņēmēja Puse nekavējoties informē otru Pusi, pienācīgi pamatojot savu šaubu iemeslus. Minētajā gadījumā jebkura Puse var lūgt apspriešanos, tostarp ar Pušu kompetento iestāžu pārstāvjiem, un/vai papildu informāciju saistībā ar bažām, un uz šādiem apspriešanās pieprasījumiem atbild pēc iespējas ātrāk. Ja jautājums nav atrisināts, jebkura Puse var iesniegt lietu 23. pantā minētajā Apvienotajā komitejā (“Apvienotā komiteja”).
Šis punkts neattiecas uz konstatējumu atzīšanu saistībā ar drošuma apliecībām vai licencēm, drošības pasākumiem vai apdrošināšanas segumu.
5. pants
Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana
1. Jebkuras Puses kompetentās iestādes var atteikt, atsaukt, apturēt, paredzēt nosacījumus vai ierobežot darbības vai tehniskās atļaujas vai citādi atteikt, apturēt, paredzēt nosacījumus vai ierobežot otras Puses gaisa pārvadātāja darbību gadījumos, ja:
a) |
attiecībā uz Armēnijas gaisa pārvadātāju:
|
b) |
attiecībā uz Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju:
|
c) |
nav izpildīts 8., 14. un 15. pants; vai |
d) |
gaisa pārvadātājs nav izpildījis 7. pantā minēto tiesību aktu un noteikumu prasības vai tiesību aktu un noteikumu prasības, kuras parasti starptautiskajam gaisa transportam piemēro Puse, kas izskata pieteikumu. |
2. Ja vien tūlītēja rīcība nav būtiski svarīga, lai novērstu turpmāku neatbilstību 1. punkta c) vai d) apakšpunktam, šajā pantā noteiktās tiesības īsteno tikai pēc apspriešanās ar otru Pusi.
3. Šis pants neierobežo nevienas Puses tiesības atteikt, atsaukt, apturēt, paredzēt nosacījumus vai ierobežot otras Puses gaisa pārvadātāja vai pārvadātāju darbības vai tehniskās atļaujas atbilstīgi 14. vai 15. pantam.
6. pants
Investīcijas gaisa pārvadātājos
1. Neatkarīgi no 4. un 5. panta un pēc tam, kad Apvienotā komiteja atbilstīgi 23. panta 8. punktam ir apstiprinājusi, ka saskaņā ar attiecīgajām tiesībām katra Puse vai tās valstspiederīgie var iegādāties otras Puses gaisa pārvadātāja vairākuma īpašumtiesības vai tā faktisku kontroli, Puses var atļaut ES dalībvalstīm vai to valstspiederīgajiem iegādāties Armēnijas gaisa pārvadātāja vairākuma īpašumtiesības vai tā faktisku kontroli, vai Armēnijai vai tās valstspiederīgajiem iegādāties Eiropas Savienības gaisa pārvadātāja vairākuma īpašumtiesības vai tā faktisku kontroli saskaņā ar šā panta 2. punktu.
2. Saistībā ar šā panta 1. punktu atļauj veikt Pušu vai to valstspiederīgo investīcijas gaisa pārvadātājos, katru gadījumu izskatot atsevišķi, saskaņā ar iepriekšēju Apvienotās komitejas lēmumu atbilstīgi 23. panta 2. punktam.
Minētajā lēmumā norāda nosacījumus, kas saistīti ar saskaņotajiem pakalpojumiem atbilstīgi šim nolīgumam un ar pakalpojumiem starp trešām valstīm un Pusēm. Šādam lēmumam nepiemēro 23. panta 11. punktu.
7. pants
Atbilstība tiesību aktiem un noteikumiem
1. Ielidojot vai atrodoties vienas Puses teritorijā vai izlidojot no tās, otras Puses gaisa pārvadātāji ievēro minētajā teritorijā piemērojamos tiesību aktus un noteikumus par starptautiskos gaisa pārvadājumos iesaistītu gaisa kuģu uzņemšanu, darbību tās teritorijā vai izlidošanu no tās.
2. Ielidojot vai atrodoties vienas Puses teritorijā vai izlidojot no tās, attiecībā uz otras Puses pasažieriem, apkalpi, bagāžu, kravu vai pasta sūtījumiem ievēro šajā teritorijā piemērojamos tiesību aktus un noteikumus par gaisa kuģu pasažieru, apkalpes, bagāžas, kravas vai pasta sūtījumu uzņemšanu, darbību tās teritorijā vai aizceļošanu no tās (tostarp noteikumus par ieceļošanu, formalitāšu kārtošanu, imigrāciju, pasēm, muitu un karantīnu vai – pasta sūtījumu gadījumā – pasta noteikumus).
3. Puses to attiecīgajā teritorijā atļauj otras Puses gaisa pārvadātājiem veikt pasākumus nolūkā nodrošināt, ka tiek pārvadātas tikai tādas personas, kurām ir ceļošanas dokumenti, kas vajadzīgi, lai ielidotu vai atrastos tranzītā otras Puses teritorijā.
8. pants
Godīga konkurence
1. Puses atzīst, ka to kopīgs mērķis ir nodrošināt godīgu un konkurētspējīgu vidi un godīgas un vienlīdzīgas iespējas abu Pušu uzņēmumiem, kuri sniedz gaisa pārvadājumu pakalpojumus, lai tie varētu konkurēt, sniedzot apstiprinātus pakalpojumus konkrētos maršrutos. Tāpēc Puses veic visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā mērķa pilnīgu sasniegšanu.
2. Puses apstiprina, ka brīva, godīga un neizkropļota konkurence ir svarīga šā nolīguma mērķu sasniegšanai, un norāda, ka efektīvai gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai ir svarīgi, lai pastāvētu visaptveroši konkurences tiesību akti un neatkarīga konkurences iestāde, kā arī tiktu stabili un efektīvi īstenoti attiecīgie konkurences tiesību akti. Katras Puses konkurences tiesību aktus, kuri attiecas uz šajā pantā ietvertajiem jautājumiem un kuros laiku pa laikam izdarīti grozījumi, piemēro gaisa pārvadātāju darbībām attiecīgās Puses jurisdikcijā. Puses atbalsta konkurences tiesību aktu savietojamību un konverģenci, un to efektīvu piemērošanu. Puses atbilstīgi un attiecīgā gadījumā sadarbosies jautājumos par konkurences tiesību aktu efektīvu piemērošanu, tostarp ļaujot saviem attiecīgajiem uzņēmumiem vai citiem valstspiederīgajiem saskaņā ar Pušu attiecīgajiem noteikumiem un judikatūru atklāt informāciju, kas saistīta ar otras Puses konkurences iestāžu veiktajām konkurences tiesību aktu piemērošanas darbībām.
3. Nekas šajā nolīgumā neietekmē, neierobežo vai neapdraud nevienas Puses attiecīgo konkurences iestāžu un tiesu (un Eiropas Komisijas) pilnvaras un tiesības, un visi jautājumi saistībā ar konkurences tiesību īstenošanu aizvien ir vienīgi šo iestāžu un tiesu kompetencē. Tāpēc visas darbības, ko kāda Puses veic saskaņā ar šo pantu, neskar šo iestāžu un tiesu iespējamās darbības.
4. Par visām darbībām, ko veic saskaņā ar šo pantu, atbild vienīgi Puses, un tās ir vērstas vienīgi pret otru Pusi vai uzņēmumiem, kuri sniedz gaisa pārvadājumu pakalpojumus no/uz Pusēm. Uz šādām darbībām neattiecas 24. pantā paredzētā strīdu izšķiršanas procedūra.
5. Katra Puse novērš visas diskriminācijas un negodīgas prakses formas, kas varētu negatīvi ietekmēt godīgas un vienlīdzīgas iespējas otras Puses uzņēmumiem, kuri sniedz gaisa pārvadājumu pakalpojumus, konkurēt, sniedzot gaisa pārvadājumu pakalpojumus.
6. Neviena Puse nepiešķir vai neļauj piešķirt subsīdijas vai atbalstu nevienam uzņēmumam, ja šādas subsīdijas vai atbalsts varētu būtiski un negatīvi ietekmēt godīgas un vienlīdzīgas iespējas otras Puses uzņēmumiem konkurēt, sniedzot gaisa pārvadājumu pakalpojumus. Šādas publiskas subsīdijas vai atbalsts var ietvert cita starpā: šķērssubsīdiju piešķiršanu; saimnieciskās darbības zaudējumu kompensēšanu; kapitāla nodrošināšanu; dotācijas; garantijas; aizdevumus vai apdrošināšanu ar privileģētiem nosacījumiem; aizsardzību no bankrota; izvairīšanos no atmaksājamo summu piedziņas; izvairīšanos no investēto publisko līdzekļu parastas atmaksas; nodokļu atvieglojumus vai atbrīvojumus no nodokļiem; kompensācijas par valsts iestāžu uzliktu finansiālu apgrūtinājumu un piekļuvi ar diskriminējošiem vai nekomerciāliem noteikumiem aeronavigācijas vai lidostas objektiem un pakalpojumiem, degvielai, apkalpošanai uz zemes, drošībai, datorizētas rezervācijas sistēmām, laika nišu piešķiršanai vai citiem saistītiem objektiem un pakalpojumiem, kas vajadzīgi gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai.
7. Ja Puse sniedz publiskas subsīdijas vai atbalstu uzņēmumam, tā nodrošina šāda pasākuma pārredzamību, izmantojot atbilstošus līdzekļus, kas varētu ietver prasību uzņēmumam skaidri un atsevišķi norādīt subsīdiju vai atbalstu savos pārskatos.
8. Katra Puse pēc otras Puses pieprasījuma saprātīgā laikā iesniedz otrai Pusei finanšu pārskatus, kas saistīti ar pirmās Puses jurisdikcijā esošiem subjektiem, un citu jebkuru informāciju, ko pamatoti varētu pieprasīt otra Puse, lai nodrošinātu šā panta noteikumu izpildi. Tā varētu ietvert sīku informāciju par subsīdijām vai atbalstu. Pusei, kura pieprasa šādu informāciju, varētu būt jāizskata šāda iesniegtā informācija kā konfidenciāla.
9. Neskarot nevienu attiecīgās kompetentās iestādes vai tiesas darbību, kas veikta, lai izpildītu 5. un 6. punktā paredzētos noteikumus:
a) |
ja viena Puse konstatē, ka attieksme pret kādu uzņēmumu ir diskriminējoša vai negodīga 5. vai 6. punkta izpratnē, un to var pamatot, šī Puse iesniedz savus apsvērumus rakstveidā otrai Pusei. Pēc otras Puses informēšanas pirmā Puse var vērsties arī pie atbildīgajām valdības institūcijām otras Puses teritorijā, tostarp centrālā, reģionālā, provinciālā vai vietējā līmeņa institūcijām, lai apspriestu ar šo pantu saistītos jautājumus. Turklāt Puse var pieprasīt apspriešanos par šo jautājumu ar otru Pusi nolūkā atrisināt problēmu. Šādas apspriedes notiek ne vēlāk kā 30 dienas pēc šāda lūguma saņemšanas. Tikmēr Puses apmainās ar pietiekamu informāciju, lai varētu pilnīgi izvērtēt pirmās Puses paustās bažas; |
b) |
ja Puses neatrisina jautājumu apspriedēs 30 dienās no apspriežu sākuma vai ja apspriedes nesākas 30 dienās no dienas, kad ir saņemts pieprasījums par iespējamo 5. vai 6. punkta pārkāpumu, Pusei, kura pieprasīja apspriešanos, ir tiesības pārtraukt īstenot šajā nolīgumā paredzētās tiesības attiecībā uz otras Puses uzņēmumiem, atsakot, atsaucot vai pārtraucot darbības atļauju vai paredzot tādus nosacījumus, kurus tā varētu uzskatīt par vajadzīgiem šādu tiesību izpildei, vai piemērot nodevas, vai veikt citas darbības. Saskaņā ar šo punktu veiktās darbības ir piemērotas, samērīgas un ierobežotas līdz apjomam un laikam, kas ir obligāti nepieciešams. |
10. Katra Puse efektīvi piemēro pretmonopolu likumus saskaņā ar 2. punktu un aizliedz uzņēmumiem:
a) |
kopā ar jebkuru citu uzņēmumu slēgt nolīgumus, pieņemt lēmumus vai iesaistīties saskaņotā praksē, kura varētu ietekmēt gaisa pārvadājumu pakalpojumus no/uz šo Pusi un kuras mērķis vai ietekme ir konkurences novēršana, ierobežošana vai kropļošana. Šāds aizliegums varētu būt nepiemērojams, ja šādi nolīgumi, lēmumi vai prakse palīdz uzlabot pakalpojumu ražošanu vai izplatīšanu vai tehniskā vai ekonomiskā progresa veicināšanu, vienlaikus ļaujot patērētājiem gūt taisnīgu daļu no ieguvuma, un: i) neuzspiež attiecīgajiem uzņēmumiem ierobežojumus, kuri nav obligāti vajadzīgi, lai sasniegtu šos mērķus; ii) neļauj šādiem uzņēmumiem likvidēt konkurenci attiecībā uz šo pakalpojumu būtisku daļu; un |
b) |
neļauj ļaunprātīgi izmantot dominējošo stāvokli tā, ka tas varētu ietekmēt gaisa pārvadājumu pakalpojumus uz šo Pusi vai no tās. |
11. Katra Puse uztic 10. punktā paredzēto pretmonopolu likumu izpildi vienīgi savai attiecīgajai un neatkarīgajai konkurences iestādei vai tiesai.
12. Neskarot nevienu darbību, ko veikusi attiecīgā konkurences iestāde vai tiesa nolūkā izpildīt 10. punktā paredzētos noteikumus, ja viena Puse konstatē, ka uzņēmums cieš no iespējama 10. punkta pārkāpuma, un to var pamatot, tā var iesniegt savus apsvērumus rakstveidā otrai Pusei. Pēc otras Puses informēšanas pirmā Puse var vērsties arī pie atbildīgajām valdības institūcijām otras Puses teritorijā, tostarp centrālā, reģionālā, provinciālā vai vietējā līmeņa institūcijām, lai apspriestu ar šo pantu saistītos jautājumus. Turklāt Puse var pieprasīt apspriešanos par šo jautājumu ar otru Pusi nolūkā atrisināt problēmu. Šādas apspriedes notiek ne vēlāk kā 30 dienas pēc šāda lūguma saņemšanas. Tikmēr Puses apmainās ar pietiekamu informāciju, lai varētu pilnīgi izvērtēt pirmās Puses paustās bažas.
13. Ja Puses neatrisina jautājumu apspriedēs 30 dienās no apspriežu sākuma vai ja apspriedes nesākas 30 dienās no dienas, kad ir saņemts pieprasījums par iespējamo 10. punkta pārkāpumu, vai ja attiecīgā konkurences iestāde vai tiesa ir konstatējusi kādu pretmonopolu likumu pārkāpumu, Pusei, kura pieprasīja apspriešanos, ir tiesības pārtraukt īstenot šajā nolīgumā paredzētās tiesības attiecībā uz otras Puses uzņēmumiem, atsakot, atsaucot vai pārtraucot darbības atļauju vai paredzot tādus nosacījumus, kurus tā varētu uzskatīt par vajadzīgiem šādu tiesību izpildei, vai piemērot nodevas vai veikt citas darbības. Saskaņā ar šo punktu veiktās darbības ir piemērotas, samērīgas un ierobežotas līdz apjomam un laikam, kas ir obligāti nepieciešams.
9. pants
Komerciespējas
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas attiecas uz gaisa transportu un precizēti II pielikuma A daļā.
2. Puses vienojas, ka šķēršļi komerciālo pārvadātāju uzņēmējdarbības veikšanai mazinātu ieguvumus, kas jāsasniedz ar šo nolīgumu. Tādēļ Puses efektīvi un savstarpēji sadarbojas, lai likvidētu šķēršļus uzņēmējdarbībai, ar kuriem saskaras abu Pušu komerciālie operatori, ja šādi šķēršļi var kavēt komercdarbību, rada konkurences traucējumus vai ietekmē vienlīdzīgas konkurences iespējas.
3. Abu Pušu gaisa pārvadātājiem neprasa saglabāt vietējo sponsoru.
4. Apvienotā komiteja izstrādā sadarbības procesu saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanu un komerciālajām iespējām; pārrauga progresu, efektīvi novēršot šķēršļus uzņēmējdarbībai, ar kuriem saskaras komerciālie operatori, un regulāri pārskata attīstību, tostarp attiecībā uz tiesību aktu un normatīviem grozījumiem. Saskaņā ar 23. pantu Puse var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai risinātu ar šā panta piemērošanu saistītus jautājumus.
5. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir tiesības brīvi izveidot birojus un objektus otras Puses teritorijā, ja šādi biroji un objekti ir vajadzīgi, lai sniegtu gaisa pārvadājumu pakalpojumus un reklamētu un pārdotu gaisa pārvadājumu pakalpojumus un saistītas darbības, tostarp tiesības pārdot un izsniegt jebkādu savu vai citu pārvadātāju biļeti vai gaisa pārvadājumu pavadzīmi.
6. Katras Puses gaisa pārvadātāji ir tiesīgi saskaņā ar otras Puses tiesību aktiem un noteikumiem par ieceļošanu, uzturēšanos un nodarbinātību ievest un uzturēt otras Puses teritorijā vadības, pārdošanas, tehnisko, darbības un citu speciālistu personālu, kas ir nepieciešams, lai atbalstītu gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu. Abas puses vajadzības gadījumā atvieglo un paātrina darba atļauju piešķiršanu darbiniekiem, kuri saskaņā ar šo punktu strādā birojos, tostarp tiem, kas veic dažus īslaicīgus pienākumus ne ilgāk par 90 dienām, ievērojot attiecīgos spēkā esošos tiesību aktus un noteikumus.
7. Neskarot otro daļu, katram gaisa pārvadātājam saistībā ar apkalpošanu uz zemes otras Puses teritorijā ir:
a) |
tiesības nodrošināt pašam savu apkalpošanu uz zemes (pašpakalpojumi); vai |
b) |
tiesības izvēlēties no konkurējošiem kompleksu vai daļēju apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, tostarp no citiem gaisa pārvadātājiem, ja tiem ir atļauta piekļuve tirgum, pamatojoties uz katras Puses tiesību aktiem un noteikumiem, un ja tādi piegādātāji ir tirgū; |
Pirmās daļas a) un b) punktā minētās tiesības attiecas tikai uz konkrētiem pieejamo telpu vai ietilpības ierobežojumiem, kas saistīti ar vajadzību uzturēt drošu lidostas darbību. Ja šādi ierobežojumi ierobežo, nepieļauj vai liedz pašapkalpošanos un starp piegādātājiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, faktiski nav konkurences, attiecīgā Puse nodrošina, ka visi šie pakalpojumi ar vienlīdzīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem ir pieejami visiem gaisa pārvadātājiem; šādu pakalpojumu cenas nosaka saskaņā ar atbilstīgiem, objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem.
8. Katram apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējam neatkarīgi no tā, vai tas ir gaisa pārvadātājs vai ne, ir tiesības otras Puses teritorijā sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus gaisa pārvadātājiem, kas izmanto to pašu lidostu, ja tas ir atļauts un atbilst attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem.
9. Katra Puse nodrošina, ka tās noteikumi, pamatnostādnes un procedūras laika nišu piešķiršanai lidostās savā teritorijā tiek piemērotas neatkarīgi, pārredzami, efektīvi, nediskriminējoši un laikus.
10. Puse var pieprasīt paziņot saskaņā ar šo nolīgumu sniegto gaisa pārvadājumu darba plānus, programmas vai grafikus tikai informatīvos nolūkos, lai varētu pārbaudīt, vai tiek īstenotas šajā nolīgumā paredzētās tiesības. Ja Puse pieprasa šādu paziņojumu, tā samazina paziņošanas prasību un procedūru administratīvo slogu otras Puses gaisa transporta starpniekiem un gaisa pārvadātājiem.
11. Ikviens jebkuras Puses gaisa pārvadātājs drīkst iesaistīties gaisa pārvadājumu un saistīto pakalpojumu pārdošanā otras Puses teritorijā tieši vai pēc gaisa pārvadātāja izvēles, ar tā pārdošanas aģentu vai citu gaisa pārvadātāja izraudzītu starpnieku palīdzību, vai internetā, vai ar jebkuru pieejamu līdzekli. Ikvienam gaisa pārvadātājam ir tiesības pārdot šādus pārvadājumu un saistītos pakalpojumus, un ikviena persona drīkst brīvi pirkt šādus pārvadājumus un saistītos pakalpojumus minētās teritorijas valūtā vai brīvi konvertējamās valūtās.
12. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir atļauts segt vietējos izdevumus, tostarp, degvielas iegādes izdevumus un lidostas maksas, otras Puses teritorijā vietējā valūtā. Pēc to izvēles ikvienas Puses gaisa pārvadātāji drīkst segt šādus izdevumus otras Puses teritorijā brīvi konvertējamās valūtās saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem par valūtu.
13. Ikvienam gaisa pārvadātājam ir tiesības jebkurā brīdī pēc pieprasījuma konvertēt brīvi konvertējamā valūtā un pārskaitīt no otras Puses uz paša izraudzītu valsti vietējos ieņēmumus. Konvertācija un pārskaitījumi ir jāatļauj tūlīt, bez ierobežojumiem vai aplikšanas ar attiecīgajiem nodokļiem pēc tirgus valūtas maiņas kursa, kas ir piemērojams attiecīgajām transakcijām un pārskaitījumiem dienā, kad gaisa pārvadātājs iesniedz sākotnējo pārskaitījuma pieteikumu, un tiem nepiemēro nekādas maksas, izņemot parasto maksu par banku pakalpojumiem, lai veiktu šādu konvertēšanu un pārskaitīšanu.
14. Veicot vai piedāvājot pakalpojumus saskaņā ar šo nolīgumu, ikviens katras Puses gaisa pārvadātājs var slēgt mārketinga sadarbības līgumus, piemēram, līgumus par konkrētām vietām katrā lidojumā vai par sadarbības lidojumiem, ar:
a) |
jebkuru Pušu gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem; |
b) |
jebkuru trešās valsts gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem; un |
c) |
jebkuru virszemes (sauszemes vai jūras) pārvadājumu pakalpojumu sniedzēju jebkurā valstī; |
ar nosacījumu, ka i) apkalpojošajam gaisa pārvadātājam ir atbilstīgas satiksmes tiesības, ii) līgumpārvadātājiem ir attiecīgās tiesības veikt pārvadājumus noteiktajā maršrutā, un iii) līgums atbilst prasībām attiecībā uz drošumu un konkurenci, kas parasti tiek piemērotas šādiem pasākumiem.
15. Attiecībā uz tādu pasažieru pārvadājumu pārdošanu, kuri ietver mārketinga sadarbības līgumus, pircējs jāinformē tirdzniecības vietā vai jebkurā gadījumā, reģistrējoties lidojumam, vai pirms iekāpšanas, ja attiecīgā savienotā lidojuma gadījumā reģistrācija nav vajadzīga, par to, kuri transporta pakalpojumu sniedzēji apkalpos katru pakalpojuma sektoru
16. Saistībā ar pasažieru pārvadājumiem uz virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem neattiecas tiesību akti un noteikumi, kas reglamentē gaisa pārvadājumu pakalpojumus, pamatojoties vienīgi uz to, ka šos virszemes pārvadājumus piedāvā gaisa pārvadātājs, izmantojot savu nosaukumu.
17. Neskarot jebkādus citus šā nolīguma noteikumus, katras Puses gaisa pārvadātājiem un netiešiem kravas pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības bez ierobežojumiem saistībā ar starptautisko gaisa satiksmi izmantot jebkādu virszemes transportu kravas pārvadāšanai uz jebkuru punktu Pušu teritorijā vai trešās valstīs vai no tām, tostarp pārvadājumiem uz visām starptautiski atzītām lidostām ar muitas aprīkojumu un no tām, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem ietverot tiesības pārvadāt kravas, kas atrodas muitas kontrolē. Šādām kravām, ko pārvadā ar virszemes transportu vai ar gaisa transportu, lidostā ir pieejamas muitas procedūras un telpas. Gaisa pārvadātāji drīkst izvēlēties paši veikt virszemes pārvadājumus vai nodrošināt tos, veicot pasākumus ar citiem virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem, tostarp izmantot virszemes pārvadājumu pakalpojumus, ko sniedz citi gaisa pārvadātāji un netieši kravu gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji. Šādus intermodālus kravas pārvadājumu pakalpojumus var piedāvāt par vienu kopēju cenu, kurā ir ietverta gan maksa par gaisa transportu, gan pārvadāšanu pa zemi – ar noteikumu, ka nosūtītāji nav maldināti par faktisko pārvadāšanu
18. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir tiesības slēgt franšīzes vai marķēšanas nolīgumus ar jebkuras Puses vai trešo valstu komercsabiedrībām, tostarp gaisa pārvadātājiem, ja gaisa pārvadātājiem ir attiecīga atļauja un tie atbilst nosacījumiem, kas paredzēti tiesību aktos un noteikumos, kurus Puses parasti piemēro šādiem pasākumiem, jo īpaši tiem, kuros pieprasīts izpaust pakalpojumu veicošā gaisa pārvadātāja identitāti.
19. Katras Puses gaisa pārvadātāji saskaņā ar iesaistīto Pušu normatīvajiem aktiem var noslēgt nolīgumus par gaisa kuģa nodrošināšanu starptautiskajiem gaisa pārvadājumiem ar apkalpi vai bez tās ar:
a) |
jebkuru Pušu gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem; un |
b) |
jebkuru trešās valsts gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem; |
ja visiem tādos nolīgumos iesaistītajiem ir pienācīgas atļaujas un šie nolīgumi atbilst tiesību aktos un noteikumos paredzētajiem nosacījumiem, kādus Puses parasti piemēro šādiem nolīgumiem. Neviena no Pusēm nevar pieprasīt, lai gaisa pārvadātājam, kas nodrošina gaisa kuģi, būtu šajā nolīgumā noteiktās tiesības veikt satiksmi tajos maršrutos, kuros gaisa kuģis tiks ekspluatēts. Puses var prasīt, lai šo vienošanos apstiprina to kompetentās iestādes. Ja Puse pieprasa šādu apstiprinājumu, tā gaisa pārvadātājiem samazina apstiprināšanas procedūras administratīvo slogu.
10. pants
Muitas nodokļi un nodokļu piemērošana
1. Ierodoties vienas Puses teritorijā, gaisa kuģi, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, ko veic otras Puses gaisa pārvadātāji, tā parasto aprīkojumu, degvielu, smērvielas, tehniskos palīgmateriālus patēriņam, zemes aprīkojumu, rezerves daļas (tostarp dzinējus), gaisa kuģa krājumus (tostarp, tādas preces kā pārtika, dzērieni un alkoholiskie dzērieni, tabakas izstrādājumi un citi ražojumi, kas lidojuma laikā ierobežotā daudzumā ir paredzēti pārdošanai pasažieriem vai pasažieru patēriņam) un citus priekšmetus, kas paredzēti izmantošanai vai tiek izmantoti tikai saistībā ar starptautiskajos gaisa pārvadājumos iesaistīta gaisa kuģa ekspluatāciju vai apkalpošanu, uz savstarpības pamata un ar nosacījumu, ka šāds aprīkojums un krājumi paliek uz gaisa kuģa klāja, atbrīvo no visiem importa ierobežojumiem, īpašuma un kapitāla nodokļiem, muitas nodokļiem, akcīzes nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem un nodevām, ko:
a) |
uzliek valsts vai vietējās iestādes vai Eiropas Savienība; un |
b) |
kuru pamatā nav sniegto pakalpojumu izmaksas. |
2. Uz savstarpības pamata atbrīvojumu no nodokļiem, nodevām un maksājumiem, kuri minēti 1. punktā, izņemot maksājumus, kuru pamatā ir sniegtā pakalpojuma izmaksas, piemēro arī šādos gadījumos:
a) |
gaisa kuģa krājumiem, kas ir ievesti vai piegādāti Puses teritorijā un samērīgā daudzumā iekrauti gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses gaisa pārvadātāja izlidojošā gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, arī gadījumos, kad šādus krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas; |
b) |
zemes aprīkojumam un rezerves daļām (tostarp dzinējiem), kas ievesti Puses teritorijā, lai apkalpotu, veiktu tehnisko apkopi vai remontētu tādu otras Puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģi, kas tiek izmantots starptautiskajos gaisa pārvadājumos; |
c) |
degvielai, smērvielām un tehniskajiem palīgmateriāliem patēriņam, kas ir ievesti vai piegādāti Puses teritorijā, lai tos izmantotu otras Puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, arī gadījumos, kad šādus krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas; un |
d) |
iespieddarbiem – kā noteikts katras Puses muitas tiesību aktos –, kas ir ievesti vai piegādāti kādas Puses teritorijā un iekrauti gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses gaisa pārvadātāja izlidojošā gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, arī gadījumos, kad šādus krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas. |
3. Nekas šajā nolīgumā neliedz Pusei uzlikt nodokļus, nodevas vai maksājumus degvielai, kas tās teritorijā nediskriminējošā veidā piegādāta izmantošanai gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kas veic lidojumus starp diviem punktiem tās teritorijā.
4. Gaisa kuģa aprīkojumu, kā arī 1. un 2. punktā minētos materiālus, krājumus un rezerves daļas, kas parasti paliek Puses gaisa pārvadātāja ekspluatētā gaisa kuģī, drīkst izkraut otras Puses teritorijā vienīgi ar minētās Puses muitas dienestu iepriekšēju atļauju, un var prasīt, lai tie tiktu uzglabāti minēto iestāžu uzraudzībā vai kontrolē uz laiku līdz to atkārtotai izvešanai vai citai realizācijai saskaņā ar muitas noteikumiem.
5. Šajā pantā paredzētie atbrīvojumi ir spēkā arī gadījumos, kad kādas Puses gaisa pārvadātāji ir noslēguši līgumu ar citu gaisa pārvadātāju, kam otra Puse līdzīgi piešķīrusi tādus pašus atbrīvojumus, par 1. un 2. punktā minēto priekšmetu nomu vai pārvietošanu otras Puses teritorijā.
6. Nekas šajā nolīgumā neliedz kādai Pusei uzlikt nodokļus, nodevas vai maksājumus precēm, ko pārdod citādā veidā, nekā pasažieru patēriņam gaisa kuģī gaisa pārvadājumu pakalpojuma posmā starp diviem punktiem tās teritorijā, kur ir atļauta iekāpšana vai izkāpšana.
7. Bagāžu un kravas, kas tiešā tranzītā šķērso Puses teritoriju, atbrīvo no nodokļiem, muitas nodevām un citiem līdzīgiem maksājumiem, kas nav balstīti uz sniegto pakalpojumu izmaksām.
8. Var prasīt, lai 1. un 2. punktā minēto aprīkojumu un krājumus uzglabātu kompetento iestāžu uzraudzībā un kontrolē.
9. Šā nolīguma noteikumi neietekmē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) jomu.
10. Šis nolīgums neskar starp ES dalībvalstīm un Armēniju noslēgto spēkā esošo konvenciju noteikumus par ienākuma un kapitāla nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu.
11. pants
Lietošanas maksas
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas attiecas uz gaisa transportu un precizēti II pielikuma A daļā.
2. Katra Puse nodrošina, ka lietošanas maksas, ko maksas iekasētājas kompetentās iestādes vai struktūras var uzlikt otras Puses gaisa pārvadātājiem par aeronavigācijas un gaisa satiksmes vadības izmantošanu, ir saistītas ar izmaksām un nav diskriminējošas. Jebkurā gadījumā šāda veida lietošanas maksas otras Puses gaisa pārvadātājiem uzliek, ievērojot nosacījumus, kas ir ne mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie nosacījumi, kuri ir pieejami jebkuram citam gaisa pārvadātājam.
3. Katra Puse nodrošina, ka lietošanas maksas, ko maksas iekasētājas kompetentās iestādes vai struktūras var uzlikt otras Puses gaisa pārvadātājiem par lidostas, aviācijas drošības un saistīto objektu un pakalpojumu izmantošanu, izņemot maksas, ko iekasē saistībā ar 9. panta 7. punktā minētajiem pakalpojumiem, nav netaisnīgi diskriminējošas, nav diskriminējošas valstspiederības dēļ un ir objektīvi sadalītas starp lietotāju kategorijām. Neskarot 16. panta 1. punktu, šādi lietošanas maksājumi ataino, bet nepārsniedz pilno pašizmaksu, kas maksas iekasētājām kompetentajām iestādēm vai struktūrām rodas par attiecīgās lidostas un aviācijas drošības objektu un pakalpojumu nodrošināšanu lidostā vai lidostās, kurās izmanto vienotu maksājumu sistēmu. Šādas lietošana maksas var ietvert samērīgu peļņu no aktīviem pēc nolietojuma summas atskaitīšanas. Objektus un pakalpojumus, par ko piemēro lietošanas maksas, nodrošina efektīvi un ekonomiski. Jebkurā gadījumā šādas lietošanas maksas otras Puses gaisa pārvadātājiem piemēro, ievērojot nosacījumus, kas ir ne mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie nosacījumi, kuri ir pieejami jebkuram citam gaisa pārvadātājam maksu piemērošanas dienā.
4. Katra Puse pieprasa maksas iekasētājām kompetentajām iestādēm vai struktūrām, kas atrodas tās teritorijā, un gaisa pārvadātājiem, kas izmanto pakalpojumus un objektus, veikt apspriešanos un apmainīties ar informāciju, kas varētu būt nepieciešama, lai nodrošinātu precīzu pārskatu par lietošanas maksas pamatotību saskaņā ar 2. un 3. punktā izklāstītajiem principiem. Katra Puse nodrošina, ka maksas iekasētājas kompetentās iestādes vai struktūras sniedz lietotājiem pamatotu paziņojumu par visiem priekšlikumiem mainīt lietošanas maksas, lai lietotāji varētu paust savu viedokli un iesniegt piezīmes pirms šādu izmaiņu veikšanas.
12. pants
Gaisa pārvadājumu maksas un gaisa pārvadājumu tarifi
1. Katra Puse ļauj Pušu gaisa pārvadātājiem brīvi noteikt gaisa pārvadājumu maksas un gaisa pārvadājumu tarifus, pamatojoties uz brīvu un godīgu konkurenci.
2. Katra Puse var nediskriminējošā veidā abu Pušu gaisa pārvadātājiem pieprasīt paziņot savām kompetentajām iestādēm to gaisa pārvadājumu maksas un gaisa pārvadājumu tarifus, kuru izcelsme ir Puses teritorijā, vienkāršoti un tikai informācijas nolūkā. Šādu gaisa pārvadātāju paziņojumu var pieprasīt ne ātrāk kā pēc tam, kad ir sniegts sākotnējais gaisa pārvadājumu maksu un gaisa pārvadājumu tarifu piedāvājums.
3. Kompetentās iestādes var apspriesties par tādiem jautājumiem kā, gaisa pārvadājumu maksu un gaisa pārvadājumu tarifu paziņošanas prasības un procedūras, kā arī, iespējams, netaisnīgas, nepamatotas, diskriminējošas vai subsidētas gaisa pārvadājumu maksas un gaisa pārvadājumu tarifi.
13. pants
Statistika
1. Katra Puse bez diskriminācijas sniedz otrai Pusei tādus pieejamos statistikas datus saistībā ar satiksmes pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar šo nolīgumu, ko prasa tās normatīvie akti un ko var saprātīgi pieprasīt.
2. Puses sadarbojas, tostarp Apvienotajā komitejā, lai uzlabotu savstarpēju apmaiņu ar statistikas informāciju, kas vajadzīga gaisa transporta attīstības uzraudzīšanai saskaņā ar šo nolīgumu.
II SADAĻA
SADARBĪBA REGULĒJUMA JOMĀ
14. pants
Aviācijas drošums
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas attiecas uz gaisa transportu un kas noteikti II pielikuma B daļā.
2. Lai nodrošinātu, ka Puses īsteno šā panta noteikumus un 1. punktā paredzētās regulatīvās prasības un standartus, Armēnija iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā kā novērotāja no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas.
Armēnijas pāreju uz atbilstību II pielikuma B daļā noteiktajām regulatīvajām prasībām un standartiem saistībā ar gaisa transportu pastāvīgi uzrauga un periodiski novērtē Eiropas Savienība sadarbībā ar Armēniju.
Kad Armēnija ir apmierināta ar to, kā ir izpildītas II pielikuma B daļā noteiktās regulatīvās prasības un standarti saistībā ar gaisa transportu, tā informē Eiropas Savienību par to, ka būtu jāveic novērtējums.
Ja Armēnija ir pilnībā izpildījusi II pielikuma B daļā noteiktās regulatīvās prasības un standartus saistībā ar gaisa transportu, Apvienotā komiteja nosaka precīzu statusu un nosacījumus Armēnijas dalībai Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā un tās novērotāja statusam.
3. Puses nodrošina, ka vienā no Pusēm reģistrētam gaisa kuģim, par kuru pastāv aizdomas, ka tas neatbilst starptautiskajiem aviācijas drošuma standartiem, kas noteikti saskaņā ar konvenciju par nosēšanos starptautiskajai gaisa satiksmei atvērtās lidostās otras Puses teritorijā, veic perona pārbaudi gaisa kuģī un gaisa kuģa ārpusē, lai pārbaudītu gan gaisa kuģa un apkalpes dokumentu derīgumu, gan gaisa kuģa un tā aprīkojuma faktisko stāvokli.
4. Puses kompetentās iestādes jebkurā laikā drīkst pieprasīt apspriešanos par drošības standartiem, kurus ievēro otra Puse.
5. Puses kompetentās iestādes veic visus atbilstošos un tūlītējos pasākumus, ja tās konstatē, ka:
a) |
gaisa kuģis, produkts vai darbība, iespējams, neatbilst minimālajiem standartiem, kas noteikti atbilstīgi Konvencijas vai regulatīvajām prasībām, un standartiem attiecībā uz gaisa transportu, kas noteikti II pielikuma B daļā, atkarībā no tā, kurš no tiem ir piemērojams; |
b) |
pastāv nopietnas bažas par to, ka gaisa kuģis vai gaisa kuģa ekspluatācija neatbilst minimālajiem standartiem, kas noteikti atbilstīgi Konvencijas vai regulatīvajām prasībām, un standartiem attiecībā uz gaisa transportu, kas noteikti II pielikuma B daļā, atkarībā no tā, kurš no tiem ir piemērojams; vai |
c) |
pastāv nopietnas bažas par to, ka netiek efektīvi uzturēti un administrēti minimālie standarti, kas noteikti atbilstīgi Konvencijas vai regulatīvajām prasībām, un standarti attiecībā uz gaisa transportu, kas noteikti II pielikuma B daļā, atkarībā no tā, kurš no tiem ir piemērojams. |
6. Ja viena Puse rīkojas atbilstīgi 5. punktam, tā savlaicīgi informē otru Pusi, paskaidrojot šādas rīcības iemeslus.
7. Jebkura darbība, ko Puse veic saskaņā ar 5. punktu, tiek pārtraukta, tiklīdz vairs nepastāv šādas darbības veikšanas iemesls.
15. pants
Aviācijas drošība
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas saistīti ar aviācijas drošību un noteikti II pielikuma C daļā.
2. Eiropas Komisija Armēnijā var veikt pārbaudi saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem par aviācijas drošību, kas minēti II pielikuma C daļā. Puses izveido mehānismu, kas vajadzīgs informācijas apmaiņai par šādu drošības pārbaužu rezultātiem.
3. Drošības garantēšana civilajiem gaisa kuģiem, to pasažieriem un apkalpei ir svarīgs priekšnosacījums starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, tāpēc Puses atkārtoti apliecina savu apņemšanos rūpēties par civilās aviācijas drošību pret nelikumīgas iejaukšanās aktiem un jo īpaši to saistības saskaņā ar Konvenciju, Konvenciju par noziegumiem un dažām citām nelikumīgām darbībām, kas izdarītas gaisa kuģos, kura parakstīta Tokijā 1963. gada 14. septembrī, Konvenciju par cīņu pret nelikumīgu gaisa kuģu sagrābšanu, kas parakstīta Hāgā 1970. gada 16. decembrī, Konvenciju par cīņu pret nelikumīgām darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību, kura parakstīta Monreālā 1971. gada 23. septembrī, Protokolu par cīņu pret nelikumīgām darbībām lidostās, kas apkalpo starptautisko civilo aviāciju, kurš parakstīts Monreālā 1988. gada 24. februārī, un Konvenciju par plastikas sprāgstvielu marķēšanu, lai veicinātu to atklāšanu, kas parakstīta Monreālā 1991. gada 1. martā, ciktāl abas Puses ir šo konvenciju, kā arī citu konvenciju un protokolu, kas saistīti ar civilās aviācijas drošību, dalībnieces.
4. Puses pēc pieprasījuma viena otrai sniedz visu nepieciešamo palīdzību, lai novērstu gaisa kuģu nelikumīgu sagrābšanu un citas nelikumīgas darbības, kas vērstas pret gaisa kuģu, to pasažieru un apkalpes, lidostu un aeronavigācijas iekārtu drošību, un jebkādus citus draudus civilās aviācijas drošībai.
5. Ja tas nav paredzēts II pielikuma C daļā norādītajās regulatīvajās prasībās un standartos, kas saistīti ar aviācijas drošību, Puses savstarpējās attiecībās rīkojas atbilstīgi starptautiskajiem aviācijas drošības standartiem un attiecīgajai ICAO pieņemtajai ieteicamajai praksei. Abas Puses pieprasa, lai tajās reģistrētie gaisa kuģu ekspluatanti, uzņēmēji, kuru galvenā darījumdarbības vieta vai pastāvīgā mītne atrodas to teritorijā, un lidostu ekspluatanti to teritorijā darbotos saskaņā ar šiem aviācijas drošības noteikumiem.
6. Katra Puse nodrošina, ka tiek veikti efektīvi pasākumi tās teritorijā, lai aizsargātu civilo aviāciju pret nelikumīgu iejaukšanos, tostarp, bet ne tikai, pasažieru un to rokas bagāžas, reģistrētās bagāžas pārbaude, personu, kas nav pasažieri, tostarp apkalpes, un priekšmetu, kurus tie pārvadā, pārbaude un drošības kontrole, kravas, pasta sūtījumu, lidojuma laikā patērējamo krājumu un lidostu krājumu pārmeklēšana un drošības kontrole, kā arī piekļuves kontrole atklātai teritorijai un ierobežotas iekļuves drošības zonām. Šie pasākumi ir jāpielāgo, lai tie būtu atbilstoši pieaugošajam civilās aviācijas drošības apdraudējumam. Katra Puse piekrīt, ka tās gaisa pārvadātājiem drīkst pieprasīt ievērot aviācijas drošības noteikumus, kas minēti 1. un 5. punktā, un citus drošības noteikumus, ko pieprasa otra Puse, ierodoties vai atrodoties otras Puses teritorijā vai izlidojot no minētās teritorijas.
7. Pilnībā ievērojot un respektējot otras Puses suverenitāti, Puse var pieņemt drošības pasākumus iekļūšanai tās teritorijā, kā arī ārkārtas pasākumus, lai novērstu konkrētus draudus drošībai, par ko būtu nekavējoties jāpaziņo otrai Pusei. Katrai Pusei būtu jāizturas labvēlīgi pret jebkuru otras Puses pieprasījumu veikt īpašus drošības pasākumus, un pirmā Puse ņem vērā drošības pasākumus, kādus jau piemēro otra Puse, un jebkādu otras Puses piedāvātu viedokli. Katra Puse tomēr atzīst, ka nekas šajā pantā neierobežo Puses iespējas vispār atteikt ielidošanu tās teritorijā ar jebkuru lidojumu vai lidojumiem, kas pēc tās uzskatiem rada draudus tās drošībai. Izņemot gadījumus, kad tas pamatotu iemeslu dēļ nav iespējams ārkārtas situācijā, katra Puse iepriekš informē otru Pusi par visiem īpašajiem drošības pasākumiem, ko paredzēts ieviest un kas varētu radīt būtisku finansiālu vai operacionālu ietekmi uz gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar šo nolīgumu. Katra Puse atbilstīgi 23. pantam var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai apspriestu šādus drošības pasākumus.
8. Ja notiek incidents, kas saistīts ar civila gaisa kuģa nelikumīgu sagrābšanu, vai pastāv šādi draudi, vai notiek citas nelikumīgas darbības pret šāda gaisa kuģa, tā pasažieru un apkalpes, lidostas vai aeronavigācijas objektu drošību, Puses palīdz viena otrai, atvieglojot saziņu un veicot citus piemērotus pasākumus, lai ātri un droši novērstu šādu incidentu vai tā draudus.
9. Katra Puse veic visus pasākumus, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai nodrošinātu, ka gaisa kuģis, kurš nelikumīgi sagrābts vai pret kuru veiktas citas nelikumīgas darbības un kurš atrodas uz zemes tās teritorijā, tiek aizturēts uz zemes, ja vien gaisa kuģa izlidošanas nepieciešamību nerada primārais pienākums aizsargāt cilvēku dzīvības. Ja vien tas ir lietderīgi, šādus pasākumus veic uz savstarpējas apspriešanās pamata.
10. Ja Pusei ir pietiekams pamats uzskatīt, ka otra Puse neievēro šajā pantā minētos aviācijas drošības noteikumus, šī Puse pieprasa tūlītēju apspriešanos ar otru Pusi. Šādu apspriešanos sāk 30 dienās pēc šāda lūguma saņemšanas.
11. Neskarot 5. pantu, gadījumā, ja 30 dienās no šādas apspriešanās sākuma dienas vai ilgākā laikposmā, par ko var tikt panākta vienošanās, nav panākta apmierinoša vienošanās, tas ir pamats, lai aizturētu, atsauktu vai ierobežotu otras Puses viena vai vairāku gaisa pārvadātāju darbības atļauju vai noteiktus nosacījumus šādām atļaujām.
12. Puse var veikt tūlītēju pagaidu darbību, ja to pieprasa tūlītējs un ārkārtas apdraudējums.
13. Jebkāda rīcība saskaņā ar 11. punktu tiek pārtraukta, kad otra Puse ir izpildījusi šā panta noteikumus.
16. pants
Gaisa satiksmes pārvaldība
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas saistīti ar gaisa transportu un noteikti II pielikuma D daļā, un, ja tas nav paredzēts ES tiesiskajā regulējumā, vismaz attiecīgajiem ICAO standartiem un ieteicamajai praksei saskaņā ar šajā pantā paredzētajiem nosacījumiem.
2. Puses sadarbojas gaisa satiksmes pārvaldības jomā ar mērķi paplašināt Eiropas vienoto gaisa telpu, iekļaujot tajā Armēniju, lai pilnveidotu šobrīd spēkā esošos drošības standartus un uzlabotu Eiropas kopējās gaisa satiksmes vispārējo efektivitāti nolūkā optimizēt gaisa satiksmes vadības kapacitāti, pēc iespējas mazināt kavēšanos biežumu un uzlabot efektivitāti vides standartu ievērošanas ziņā. Šajā nolūkā Armēniju iesaista kā novērotāju Eiropas Vienotās gaisa telpas komitejā un citās ar Vienoto gaisa telpu saistītās struktūrās no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. Apvienotā komiteja atbild par sadarbības pārraudzību un atvieglināšanu gaisa satiksmes pārvaldības jomā.
3. Ar mērķi atvieglināt Eiropas vienotās gaisa telpas tiesību aktu piemērošanu to teritorijās:
a) |
Armēnija veic vajadzīgos pasākumus, lai pielāgotu savus aeronavigācijas pakalpojumus un gaisa satiksmes pārvaldības institucionālās un uzraudzības struktūras Eiropas vienotās gaisa telpas prasībām; |
b) |
Armēnija jo īpaši izveido tādu piemērotu pārraudzības valsts struktūru, kas būtu vismaz funkcionāli neatkarīga no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja(-iem); |
c) |
Eiropas Savienība piesaista Armēniju attiecīgajām funkcionālajām iniciatīvām tādās jomās kā aeronavigācijas pakalpojumi, gaisa telpa un savietojamība, kas saistīta ar Eiropas vienoto gaisa telpu, tostarp:
|
d) |
Armēnija veic vajadzīgos pasākumus nolūkā ieviest Eiropas Savienības darbības uzlabošanas sistēmu, lai optimizētu kopējo lidojumu efektivitāti, samazinātu izmaksas un uzlabotu pašreizējo sistēmu drošumu un veiktspēju. |
17. pants
Vide
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas saistīti ar gaisa transportu un noteikti II pielikuma E daļā.
2. Puses atbalsta vajadzību aizsargāt vidi, veicinot ilgtspējīgu aviācijas attīstību. Puses plāno strādāt kopā, lai noteiktu jautājumus, kuri ir saistīti ar aviācijas ietekmi uz vidi.
3. Puses atzīst to, ka ir svarīgi strādāt kopā, lai ņemtu vērā un samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi tādā veidā, kas ir saskaņā ar šā nolīguma mērķiem.
4. Puses atzīst to, ka ir svarīgi novērst klimata pārmaiņas un tāpēc samazināt ar aviāciju saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas gan iekšzemes, gan starptautiskā līmenī. Tās piekrīt pastiprināt sadarbību šajos jautājumos, tostarp ar attiecīgiem daudzpusējiem pasākumiem, jo īpaši īstenojot globālajā tirgū balstītus pasākumus, par ko tika panākta vienošanās ICAO 39. asamblejā, un izmantojot Parīzes nolīguma 6. panta 4. punktā paredzēto mehānismu atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, lai izstrādātu globālajā tirgū balstītus pasākumus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai aviācijas nozarē, un ar visiem citiem minētajā pantā paredzētajiem aspektiem, kuri ir īpaši svarīgi saistībā ar starptautiskās aviācijas emisijām.
5. Puses apņemas apmainīties ar informāciju un nodrošināt regulāru tiešu saziņu un dialogu starp ekspertiem, lai uzlabotu sadarbību saistībā ar aviācijas ietekmi uz vidi, tostarp:
a) |
izpēti un attīstību attiecībā uz videi nekaitīgu aviācijas tehnoloģiju; |
b) |
gaisa satiksmes pārvaldības inovācijām nolūkā samazināt aviācijas ietekmi uz vidi; |
c) |
ilgtspējīgas alternatīvās aviācijas degvielas izpēti un attīstību; |
d) |
par jautājumiem, kas saistīti ar aviācijas ietekmi uz vidi un aviācijas emisiju ietekmes uz klimatu mazināšanu; un |
e) |
trokšņa mazināšanu un uzraudzību nolūkā samazināt aviācijas ietekmi uz vidi. |
6. Puses saskaņā ar savām daudzpusējām tiesībām un pienākumiem vides jomā arī efektīvi veicina sadarbību, tostarp finanšu un tehnoloģiju jomā, saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti starptautiskās aviācijas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai.
7. Puses atzīst, ka ir svarīgi veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu vai citādi risinātu gaisa transporta ietekmi uz vidi, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi pilnīgi atbilst Pušu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un pienākumiem.
18. pants
Gaisa pārvadātāju atbildība
Puses atkārtoti apliecina savas saistības, ko tās uzņēmušās atbilstīgi Konvencijai par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju, kas parakstīta Monreālā 1999. gada 28. maijā (Monreālas konvencija).
19. pants
Patērētāju aizsardzība
Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas saistīti ar gaisa transportu un precizēti II pielikuma F daļā.
20. pants
Datorizētas rezervācijas sistēmas
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas attiecas uz gaisa transportu un precizēti II pielikuma A daļā.
2. Datorizētu rezervācijas sistēmu (turpmāk – “DRS”) piegādātājiem, kas darbojas vienas Puses teritorijā, ir tiesības ievest un uzturēt savas DRS un nodrošināt tām brīvu pieeju ceļojumu aģentūrām vai ceļojumu sabiedrībām, kuru galvenā uzņēmējdarbība ir ar ceļojumiem saistītu produktu izplatīšana otras Puses teritorijā ar noteikumu, ka katra DRS atbilst attiecīgām otras Puses regulatīvajām prasībām.
3. Katra Puse atceļ visas pastāvošās prasības, kas varētu ierobežot vienas Puses DRS brīvu piekļuvi otras Puses tirgum vai citādi ierobežot konkurenci. Puses atturas no jebkādu šādu prasību pieņemšanas.
4. Neviena Puse savā teritorijā nepiemēro vai neļauj piemērot otras Puses DRS piegādātājiem prasības attiecībā uz DRS attēlošanu, kas atšķiras no prasībām, kuras piemērotas pašas Puses DRS piegādātājiem vai citām DRS šīs Puses tirgū. Neviena Puse nepieļauj nolīgumu slēgšanu starp DRS piegādātājiem, to nodrošinātājiem un abonentiem, kas saistīti ar informācijas par ceļojumu pakalpojumiem apmaiņu un kas veicina visaptverošas un objektīvas informācijas sniegšanu patērētājiem vai regulatīvo prasību par neitrālu attēlošanu izpildi.
5. Puses nodrošina, ka kādas Puses DRS īpašniekiem un operatoriem, kuri izpilda otras Puses attiecīgās regulatīvās prasības, ir tādas pašas iespējas būt DRS īpašniekiem otras Puses teritorijā, kādas ir jebkuras citas DRS īpašniekiem un operatoriem, kuri darbojas tās Puses tirgū.
21. pants
Sociālie aspekti
1. Ievērojot I pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses nodrošina, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi vai procedūras atbilst regulatīvajām prasībām un standartiem, kas saistīti ar gaisa transportu un noteikti II pielikuma G daļā.
2. Puses atzīst to, ka ir svarīgi ņemt vērā šā nolīguma ietekmi uz darbu, nodarbinātību un darba apstākļiem. Puses apņemas sadarboties ar darbu saistītos jautājumos šā nolīguma darbības jomā, tostarp saistībā ar ietekmi uz nodarbinātību, pamattiesībām darbā, darba apstākļiem, sociālo aizsardzību un sociālo dialogu.
3. Puses ar saviem tiesību aktiem, noteikumiem un praksi veicina augstu aizsardzības līmeni darba un sociālajā jomā civilās aviācijas nozarē.
4. Puses atzīst to, ka ir svarīgas priekšrocības, ko iegūst darba ņēmēji, kad tiek apvienoti būtiski ekonomikas ieguvumi no atvērtiem un konkurētspējīgiem tirgiem ar augstiem darba standartiem. Puses īsteno šo nolīgumu tā, lai veicinātu augstus darba standartus, neatkarīgi no attiecīgo gaisa pārvadātāju īpašumtiesībām vai veida, un lai nodrošinātu, ka to attiecīgajos tiesību aktos un noteikumos paredzētās tiesības un principi tiek nevis apdraudēti, bet efektīvi īstenoti.
5. Puses apņemas veicināt un savos tiesību aktos un praksē efektīvi ieviest starptautiski atzītus galvenos darba standartus, kas ietverti Armēnijas un ES dalībvalstu ratificētajās Starptautiskās Darba organizācijas konvencijās.
6. Puses apņemas veicināt arī citus starptautiski atzītus standartus un nolīgumus darba un sociālajā jomā, kas ir svarīgi civilās aviācijas nozarē, un to efektīvu ieviešanu un īstenošanu savos iekšzemes tiesību aktos.
7. Katra Puse var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmi, lai risinātu ar darbu saistītus jautājumus, kurus tā uzskata par būtiskiem.
III SADAĻA
INSTITUCIONĀLIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
22. pants
Interpretācija un izpilde
1. Puses veic visus attiecīgos pasākumus, vispārējos vai īpašos, lai nodrošinātu no nolīguma izrietošo saistību izpildi, un atturas no jebkādiem pasākumiem, kas apdraudētu nolīguma mērķu sasniegšanu.
2. Katra Puse atbild par šā nolīguma pareizu īstenošanu tās teritorijā.
3. Katra Puse sniedz otrai Pusei, ievērojot attiecīgās Puses piemērojamos normatīvos aktus, visu vajadzīgo informāciju un palīdzību gadījumā, attiecībā uz iespējamu pārkāpumu izmeklēšanu, ko minētā otrā Puse veic atbilstoši savām pilnvarām saskaņā ar šo nolīgumu.
4. Kad vien Puses rīkojas atbilstīgi ar šo nolīgumu piešķirtajām pilnvarām jautājumos, kuros otra Puse ir ieinteresēta un kas attiecas uz otras Puses kompetentajām iestādēm vai uzņēmumiem, otras Puses kompetentajām iestādēm jābūt pilnīgi informētām un tām jābūt iespējai paust savus apsvērumus pirms galīgā lēmuma pieņemšanas.
5. Ciktāl šā nolīguma noteikumi un II pielikumā noteiktie tiesību aktu noteikumi pēc būtības ir vienādi ar atbilstīgajiem ES Līgumu noteikumiem un tiesību aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar ES Līgumiem, šos noteikumus attiecībā uz to īstenošanu un piemērošanu interpretē saskaņā ar attiecīgajiem Tiesas nolēmumiem un Eiropas Komisijas lēmumiem.
23. pants
Apvienotā komiteja
1. Ar šo tiek izveidota Apvienotā komiteja, kuru veido Pušu pārstāvji. Tā atbild par šā nolīguma administrēšanas uzraudzību un nodrošina tā pareizu īstenošanu. Tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, ko skaidri paredz šis nolīgums.
2. Apvienotā komiteja darbojas un lēmumus pieņem pēc vienprātības principa. Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi Pusēm ir saistoši.
3. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.
4. Apvienotā komiteja sanāk pēc vajadzības un vismaz vienreiz gadā. Jebkura Puse var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu.
5. Puse drīkst pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai censtos atrisināt jebkuru jautājumu, kas attiecas uz nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. Šādai sanāksmei ir jānotiek iespējami nekavējoties, bet ne vēlāk kā divus mēnešus pēc pieprasījuma par sanāksmes sasaukšanu saņemšanas, ja vien Puses nevienojas citādi.
6. Lai pareizi īstenotu nolīgumu, Puses apmainās ar informāciju un pēc jebkuras Puses pieprasījuma apspriežas Apvienotajā komitejā.
7. Saskaņā ar piešķirtajām tiesībām, kā paredzēts 3. pantā, Apvienotā komiteja ar lēmumu apstiprina Eiropas Savienības veikto novērtējumu par to, kā Armēnija īsteno un piemēro I pielikuma 1. punktā paredzēto ES tiesību aktu noteikumus.
8. Saskaņā ar 6. pantu Apvienotā komiteja izskata jautājumus saistībā ar investīcijām Pušu gaisa pārvadātājos un izmaiņām Pušu gaisa pārvadātāju faktiskajā kontrolē.
9. Saskaņā ar 14. pantu Apvienotā komiteja pārrauga tādu gaisa kuģu pakāpeniskas izņemšanas no ekspluatācijas procesu I pielikumā aprakstītajā pārejas posmā, kas ir reģistrēti Armēnijā, ko pārvadātāji izmantojuši Armēnijas regulatīvajā kontrolē un kam nav tipa sertifikāta, kurš izdots saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem, kas noteikti II pielikuma B daļā, nolūkā vienoties par pakāpenisku šo gaisa kuģu skaita samazinājumu saskaņā ar pakāpenisku izņemšanu no ekspluatācijas, kas aprakstīta I pielikuma 7. punktā.
10. Apvienotā komiteja arī attīsta sadarbību, jo īpaši:
a) |
pārskatot tirgus nosacījumus, kas ietekmē gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu saskaņā ar šo nolīgumu; |
b) |
risinot un, cik vien iespējams, efektīvi atrisinot jautājumus, kas saistīti ar uzņēmējdarbības veikšanu un komerciespējām, kā minēts 9. pantā, kas var cita starpā kavēt tirgus pieejamību un netraucētu gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar šo nolīgumu, kas ir līdzeklis, lai nodrošinātu godīgu konkurenci, regulējuma konverģenci un samazinātu regulatīvo slogu attiecībā uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu; |
c) |
apmainoties ar informāciju, tostarp iesakot izmaiņas Pušu tiesību aktos, noteikumos un politikā, kas var ietekmēt gaisa pārvadājumu pakalpojumus; |
d) |
apsverot iespējamās jomas nolīguma turpmākai izvēršanai, arī ieteikumus par nolīguma grozījumiem vai nosacījumiem un procedūrām trešo valstu piekļuvei šim nolīgumam; |
e) |
apspriežot vispārīgus jautājumus, kas saistīti ar investīcijām, īpašumtiesībām un kontroli; |
f) |
attīstot sadarbību regulatīvajā jomā un savstarpēju apņemšanos panākt noteikumu un pasākumu savstarpēju atzīšanu un konverģenci; |
g) |
vajadzības gadījumā sekmējot konsultācijas par gaisa satiksmes jautājumiem, ko izskata starptautiskās organizācijās saistībā ar trešām valstīm un daudzpusējiem nolīgumiem, tostarp apsvērumus par to, vai pieņemt vienotu pieeju; |
h) |
veicinot statistiskās informācijas apmaiņu starp Pusēm nolūkā pārraudzīt gaisa pārvadājumu pakalpojumu attīstību saskaņā ar šo nolīgumu; un |
i) |
apsverot šā nolīguma sociālo ietekmi tā īstenošanas gaitā un izstrādājot attiecīgu reakciju, ja bažas atzītas par pamatotām. |
11. Ja Apvienotā komiteja neizskata kādu tai iesniegto jautājumu sešu mēnešu laikā pēc jautājuma iesniegšanas datuma, Puses drīkst veikt piemērotus aizsargpasākumus saskaņā ar 25. pantu.
12. Šis nolīgums nekavē sadarbību un apspriešanos starp Pušu kompetentajām iestādēm ārpus Apvienotās komitejas, tostarp drošības, drošuma, vides, gaisa satiksmes pārvaldības, aviācijas infrastruktūras, konkurences un patērētāju aizsardzības jomā. Puses informē Apvienoto komiteju par šādas sadarbības un apspriešanās iznākumu, kas varētu ietekmēt šā nolīguma īstenošanu.
24. pants
Strīdu izšķiršana un šķīrējtiesa
1. Visus strīdus, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju, izņemot jautājumus, kuri ir saistīti ar 8. pantu, ko nevar atrisināt Apvienotās komitejas sanāksmē, pēc jebkuras Puses pieprasījuma var iesniegt izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar šajā pantā paredzētajām procedūrām.
2. Lūgumu izskatīt lietu šķīrējtiesā otrai Pusei iesniedz rakstveidā. Prasītāja Puse pieprasījumā norāda apspriežamo pasākumu un tā skaidri paskaidro iemeslus, kādēļ tā uzskata, ka šāds pasākums ir pretrunā šim nolīgumam.
3. Ja Puses nevienojas citādi, šķīrējtiesa ir tiesa, kurā ir trīs šķīrējtiesneši un kas ir izveidota šādi:
a) |
20 dienās pēc domstarpību izšķiršanas lūguma saņemšanas katra Puse ieceļ vienu šķīrējtiesnesi. 30 dienās pēc šo divu šķīrējtiesnešu iecelšanas amatā tie vienojoties ieceļ amatā trešo šķīrējtiesnesi, kas darbojas kā šķīrējtiesas priekšsēdētājs; |
b) |
ja kāda no Pusēm neieceļ šķīrējtiesnesi vai ja trešo šķīrējtiesnesi neieceļ amatā saskaņā ar a) apakšpunktu, jebkura no Pusēm var lūgt ICAO Padomes priekšsēdētāju iecelt vajadzīgo šķīrējtiesnesi vai šķīrējtiesnešus 30 dienās no šā lūguma saņemšanas dienas. Ja ICAO Padomes priekšsēdētājam ir Armēnijas vai kādas ES dalībvalsts valstspiederība, tad šķīrējtiesnesi ieceļ amatā augstākais ICAO Padomes priekšsēdētāja vietnieks, kuram nav Armēnijas vai kādas ES dalībvalsts valstspiederība. |
4. Tiesas izveides diena ir diena, kurā pēdējais no trim šķīrējtiesnešiem piekrīt iecelšanai amatā saskaņā ar Apvienotās komitejas noteiktajām procedūrām.
5. Ja to pieprasa kāda no Pusēm, šķīrējtiesa 10 dienās pēc tās izveides pieņem prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata lietu par steidzamu.
6. Pēc Puses pieprasījuma tiesa var likt otrai Pusei īstenot pagaidu korektīvus pasākumus līdz galīgā tiesas nolēmuma pieņemšanai.
7. Šķīrējtiesa ne vēlāk kā 90 dienās pēc tās izveides dienas Pusēm iesniedz starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un šķīrējtiesas secinājumu un ieteikumu galvenais pamatojums. Ja tā uzskata, ka minēto termiņu nevar ievērot, tiesas priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un datumu, kurā tiesa plāno iesniegt savu starpposma ziņojumu. Starpposma ziņojumu nekādā gadījumā neiesniedz vēlāk kā simt 120 dienās no šķīrējtiesas izveides dienas.
8. Katra Puse 14 dienās pēc ziņojuma iesniegšanas var iesniegt tiesai rakstveida pieprasījumu, lai tā pārskatītu īpašus starpposma ziņojuma aspektus.
9. Steidzamības gadījumā tiesa dara visu iespējamo, lai iesniegtu starpposma ziņojumu 45 dienās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 60 dienās pēc tās izveides. Katra Puse septiņās dienās no ziņojuma iesniegšanas var iesniegt tiesai rakstveida pieprasījumu, lai tā pārskatītu konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Pēc Pušu rakstveida piezīmju izskatīšanas par starpposma ziņojumu tiesa var grozīt ziņojumu un veikt turpmāku pārbaudi pēc saviem ieskatiem. Šķīrējtiesas galīgā nolēmuma secinājumos iekļauj starpposma ziņojuma posmā minēto argumentu pietiekamu apspriešanu un sniedz skaidras atbildes uz Pušu jautājumiem un piezīmēm.
10. Tiesa paziņo savu galīgo nolēmumu Pusēm 120 dienās no tās izveides dienas. Ja tā uzskata, ka termiņā nevar iekļauties, tiesas priekšsēdētājs rakstveidā paziņo par to Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un datumu, kurā tiesa plāno paziņot savu nolēmumu. Nolēmumu nekādā gadījumā nepaziņo vēlāk kā 150 dienas pēc tiesas izveides dienas.
11. Steidzamības gadījumā tiesa dara visu iespējamo, lai paziņotu savu nolēmumu 60 dienās pēc tās izveides. Ja tā uzskata, ka termiņā nevar iekļauties, tiesas priekšsēdētājs rakstveidā paziņo par to Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un datumu, kurā tiesa plāno paziņot savu nolēmumu. Nolēmumu nekādā gadījumā nepaziņo vēlāk kā 75 dienas pēc tiesas izveides dienas.
12. Puses var iesniegt lūgumus skaidrot galīgo nolēmumu 10 dienās pēc tā paziņošanas, un jebkādus skaidrojumus sniedz 15 dienās no tāda lūguma saņemšanas.
13. Ja tiesa konstatē, ka ir pārkāpts šis nolīgums un atbildīgā Puse nepilda tiesas galīgo nolēmumu vai 40 dienās pēc tiesas galīgā nolēmuma paziņošanas netiek panākta vienošanās ar otru Pusi par abpusēji apmierinošu risinājumu, otra Puse var pārtraukt piemērot salīdzināmus ieguvumus, kas saistīti ar šo nolīgumu, vai daļēji vai vajadzības gadījumā pilnīgi pārtraukt šā nolīguma īstenošanu, līdz brīdim, kad atbildīgā Puse izpilda tiesas galīgo nolēmumu vai Puses panāk vienošanos par abpusēji apmierinošu risinājumu.
25. pants
Aizsargpasākumi
1. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, tā var veikt piemērotus aizsargpasākumus. Aizsargpasākumi ir ierobežoti attiecībā uz to darbības jomu un termiņu tiktāl, cik tas ir noteikti nepieciešams, lai atrisinātu situāciju vai saglabātu šā nolīguma līdzsvaru. Priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību.
2. Puse, kas apsver iespēju veikt aizsargpasākumus, ar Apvienotās komitejas starpniecību informē otru Pusi un sniedz visu atbilstošo informāciju.
3. Puses nekavējoties sāk apspriešanos Apvienotajā komitejā, lai rastu visiem pieņemamu risinājumu.
4. Neskarot 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu, attiecīgā Puse nedrīkst veikt aizsargpasākumus, kamēr nav pagājis viens mēnesis pēc paziņojuma izdarīšanas saskaņā ar šā panta 2. punktu, ja vien apspriešanās procedūra saskaņā ar šā panta 3. punktu nav pabeigta pirms noteiktā termiņa beigām.
5. Attiecīgā Puse bez kavēšanās informē Apvienoto komiteju par īstenotajiem pasākumiem un sniedz visu attiecīgo informāciju.
6. Jebkāda darbība, kas uzsākta saskaņā ar šā panta noteikumiem, tiek izbeigta, tiklīdz vainīgā Puse nodrošina šā nolīguma noteikumu izpildi.
26. pants
Saistība ar citiem nolīgumiem
1. 30. pantā paredzētās pagaidu piemērošanas laikā Armēnijas un ES dalībvalstu starpā pastāvošos divpusējos nolīgumus un vienošanās, kas ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas dienā, izbeidz, izņemot šā panta 2. punktā paredzētajā apmērā.
2. Neatkarīgi no 1. un 3. punkta un ar nosacījumu, ka Eiropas Savienības gaisa pārvadātāji netiek diskriminēti valstspiederības dēļ:
a) |
var turpināt izmantot pašreizējās tiesības un labvēlīgākus noteikumus vai režīmus attiecībā uz īpašumtiesībām, satiksmes tiesībām, veiktspēju, biežumu, gaisa kuģa veidu vai maiņu, sadarbības lidojumiem un cenu noteikšanu atbilstīgi Armēnijas un ES dalībvalstu divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kuri ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas dienā un nav iekļauti šajā nolīgumā vai ir labvēlīgāki vai elastīgāki par tajā iekļautajām tiesībām, noteikumiem vai režīmiem attiecīgo gaisa pārvadātāju brīvības ziņā; |
b) |
pušu strīdu par to, vai Armēnijas un ES dalībvalstu divpusējos nolīgumos vai vienošanās paredzētie noteikumi vai režīmi ir labvēlīgāki vai elastīgāki, izšķir saskaņā ar 24. pantā paredzēto strīdu izšķiršanas mehānismu. Strīdus par to, kā noteikt saistību starp pretrunīgiem noteikumiem vai režīmiem, arī izšķir saskaņā ar 24. pantā paredzēto strīdu izšķiršanas mehānismu. |
3. Pēc stāšanās spēkā saskaņā ar 30. pantu un, ievērojot šā panta 2. punktu, šis nolīgums prevalē pār Armēnijas un ES dalībvalstu starpā pastāvošo divpusējo nolīgumu un pasākumu, kas ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas dienā, attiecīgajiem noteikumiem.
4. Ja Puses kļūst par cita daudzpusēja nolīguma Pusēm vai apstiprina ICAO vai citas starptautiskas organizācijas pieņemtu lēmumu, kas skar šajā nolīgumā ietvertos jautājumus, tās laikus apspriežas Apvienotajā komitejā saskaņā ar 23. pantu, lai noteiktu, vai ir nepieciešama šā nolīguma pārskatīšana, lai šādus apstākļus ņemtu vērā.
27. pants
Grozījumi
1. Par jebkuru grozījumu šajā nolīgumā Puses var vienoties, apspriežoties saskaņā ar 23. pantu. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 30. pantā.
2. Ja viena no Pusēm vēlas grozīt šā nolīguma noteikumus, tā atbilstoši informē Apvienoto komiteju par savu lēmumu.
3. Apvienotā komiteja pēc vienas Puses priekšlikuma un saskaņā ar šo pantu, pusēm vienojoties, drīkst pieņemt lēmumu grozīt šā nolīguma pielikumus.
4. Šis nolīgums neskar Pušu tiesības saskaņā ar nediskriminēšanas principu un šā nolīguma noteikumiem vienpusēji pieņemt jaunus tiesību aktus vai grozīt spēkā esošos tiesību aktus gaisa transporta jomā vai ar to saistītā jomā, kas precizēti II pielikumā.
5. Ja viena no Pusēm apsver iespēju pieņemt jaunus tiesību aktus vai esošo tiesību aktu grozījumus gaisa transporta jomā vai kādā no saistītajām jomām, kas precizētas II pielikumā, tā attiecīgi un pēc iespējas informē otru Pusi. Pēc jebkuras Puses lūguma Apvienotajā komitejā var notikt viedokļu apmaiņa.
6. Katra Puse regulāri un tiklīdz tas ir atbilstoši informē otru Pusi par jaunpieņemto tiesību aktu vai esošo tiesību aktu grozījumu gaisa transporta jomā vai kādā no saistītajām jomām, kas precizētas šā nolīguma II pielikumā. Pēc jebkuras Puses lūguma Apvienotā komiteja pēc tam 60 dienās rīko viedokļu apmaiņu par šā jaunā tiesību akta vai grozījuma ietekmi uz šā nolīguma pareizu darbību.
7. Pēc 6. punktā minētās viedokļu apmaiņas Apvienotā komiteja:
a) |
pieņem lēmumu, ar kuru pārskata II pielikumu tā, lai tajā vajadzības gadījumā, pamatojoties uz savstarpības principu, iestrādātu attiecīgo jauno tiesību aktu vai grozījumu; |
b) |
pieņem lēmumu, lai attiecīgais jaunais tiesību akts vai grozījums būtu uzskatāms par atbilstīgu šim nolīgumam; vai |
c) |
ierosina jebkādus citus pasākumus, kas īstenojami pieņemamā termiņā, lai aizsargātu šā nolīguma pareizu darbību. |
28. pants
Izbeigšana
Jebkura Puse jebkurā laikā ar diplomātiskiem līdzekļiem var rakstiski darīt zināmu otrai Pusei lēmumu izbeigt šā nolīguma darbību. Šādu paziņojumu vienlaikus nosūta ICAO un Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam.
Nolīguma darbība beidzas pusnaktī pēc Griničas laika Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas (IATA) satiksmes sezonas beigās vienu gadu pēc dienas, kad iesniegts rakstveida paziņojums par izbeigšanu, ja vien paziņojums netiek atsaukts, Pusēm par to vienojoties līdz šā laikposma beigām.
29. pants
Reģistrācija
Šo nolīgumu pēc tā stāšanās spēkā un visus tā grozījumus reģistrē ICAO Padomē saskaņā ar Konvencijas 83. pantu un Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu.
30. pants
Stāšanās spēkā un pagaidu piemērošana
1. Šo nolīgumu Puses ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumenti tiek nodoti glabāšanā depozitāram, kas to paziņo otrai Pusei.
2. Šā nolīguma depozitārs ir Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts.
3. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc depozitāra paziņojuma Pusēm, apstiprinot pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumenta saņemšanu.
4. Neatkarīgi no 3. punkta Puses piekrīt piemērot šo nolīgumu provizoriski, kā paredzēts 5. punktā, saskaņā ar savām attiecīgajām iekšējām procedūrām un piemērojamajiem valsts tiesību aktiem.
5. Provizoriska piemērošana stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc depozitāra paziņojuma Pusēm, apstiprinot to, ka ir saņemts:
a) |
Eiropas Savienības paziņojums par Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtisko un šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu; un |
b) |
Armēnijas glabāšanā nodotais ratifikācijas vai apstiprināšanas instruments, kā paredzēts 1. punktā. |
31. pants
Autentiskās valodas
Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un armēņu valodā un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
Ja starp šā nolīguma tekstiem konstatētas atšķirības, Apvienotā komiteja izlemj, kuras valodas teksts izmantojams.
TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
Съставено в Брюксел на петнадесети ноември две хиляди двадесет и първа година.
Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil veintiuno.
V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce dvacet jedna.
Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og enogtyve.
Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendeinundzwanzig.
Kahe tuhande kahekümne esimese aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.
Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and twenty one.
Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille vingt et un.
Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an cúigiú lá déag de mhí na Samhna sa bhliain dhá mhíle fiche agus a haon.
Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog studenoga godine dvije tisuće dvadeset prve.
Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaventuno.
Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada piecpadsmitajā novembrī.
Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év november havának tizenötödik napján.
Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.
Gedaan te Brussel, vijftien november tweeduizend eenentwintig.
Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego listopada roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.
Feito em Bruxelas, em quinze de novembro de dois mil e vinte e um.
Întocmit la Bruxelles la cincisprezece noiembrie două mii douăzeci și unu.
V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícdvadsaťjeden.
V Bruslju, dne petnajstega novembra leta dva tisoč enaindvajset.
Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.
Som skedde i Bryssel den femtonde november år tjugohundratjugoett.
Կատարված՝ Բրյուսելում երկու հազար քսանմեկ թվականի նոյեմբերի տասնհինգին:
(1) Ar punktiem šajā pantā saprot starptautiski atzītas lidostas.
(2) Skatīt: Padomes 2003. gada 16. jūnija secinājumi kopā ar Komisijas 2004. gada 12. maija paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku, ko apstiprinājusi Padome savos 2004. gada 14. jūnija secinājumos.
(3) Daudzpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā(1) par Eiropas Kopējās aviācijas telpas izveidi (ES OV L 285 16.10.2006., 3. lpp.). (1 Saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju 1244).
(4) Islandes Republika, Lihtenšteinas Firstiste, Norvēģijas Karaliste un Šveices Konfederācija.
I PIELIKUMS
PĀREJAS NOTEIKUMI
1.
To, kā Armēnija izpilda visas regulatīvās prasības un standartus gaisa transporta jomā, kas noteikti II pielikumā, izņemot II pielikuma C daļā noteiktos aviācijas drošības jomas tiesību aktus, izvērtē Eiropas Savienības atbildībā, un novērtējumu apstiprina ar Apvienotās komitejas lēmumu. Šādu izvērtējumu veic ne vēlāk kā divus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
2.
Neatkarīgi no 3. panta šajā nolīgumā noteiktās tiesības un maršruti līdz brīdim, kad tiks pieņemts lēmums, kas minēts 1. punktā, neietver abu Pušu gaisa pārvadātāju tiesības izmantot 5. brīvības tiesības, izņemot tās, kuras jau piešķirtas ar divpusējiem nolīgumiem starp Armēniju un ES dalībvalstīm, tostarp Armēnijas gaisa pārvadātājiem starp punktiem Eiropas Savienības teritorijā.Pēc 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanas abu Pušu gaisa pārvadātājiem ir tiesības izmantot 5. brīvības tiesības, tostarp Armēnijas gaisa pārvadātājiem, starp punktiem Eiropas Savienības teritorijā saskaņā ar 3. pantu.
3.
To, kā Armēnija izpilda regulatīvās prasības un standartus gaisa transporta jomā, kas noteikti II pielikuma C daļā, izvērtē Eiropas Savienības atbildībā, un novērtējumu apstiprina ar Apvienotās komitejas lēmumu. Šādu izvērtējumu veic ne vēlāk kā trīs (3) gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Līdz tam Armēnija piemēro Eiropas Civilās aviācijas konferences 30. dokumentu.
4.
Pēc 3. punktā minētā lēmuma pieņemšanas attiecīgajai Armēnijas iestādei dara zināmu to drošības jomas tiesību aktu konfidenciālo daļu, kuri noteikti II pielikuma C daļā, ar nosacījumu, ka ir panākta vienošanās par neizpaužamas drošības informācijas, tostarp ES klasificētas informācijas, apmaiņu.
5.
Šo pakāpenisko Armēnijas pāreju, līdz pilnībā tiks piemēroti visi II pielikumā noteiktie Eiropas Savienības tiesību akti gaisa transporta jomā, regulāri pārbauda. Novērtējumus, sadarbojoties ar Armēniju, veic Eiropas Komisija.
6.
Sākot no lēmuma spēkā stāšanās dienas, kas minēta 1. punktā, Armēnija piemēro tādus noteikumus par pārvadātāju darbības licencēšanu, kuri pēc būtības ir līdzvērtīgi noteikumiem, kas izklāstīti II nodaļā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā. Tiklīdz Apvienotā komiteja apstiprina, ka Armēnija pilnībā piemēro šos noteikumus par darbības licencēšanu, Eiropas Savienības kompetentās iestādes piemēro 4. panta 3. punkta noteikumus par sagatavotības konstatējuma vai valstspiederības konstatējuma, ko sagatavojušas Armēnijas kompetentās iestādes, savstarpējo atzīšanu.
7.
Neskarot Apvienotās komitejas lēmumu vai lēmumu saskaņā ar 25. pantu, tādu gaisa kuģu lidojumderīgumu, kuri ir reģistrēti Armēnijas reģistrā un kurus izmanto tādi ekspluatanti Armēnijas regulatīvā kontrolē, kuriem nav saskaņā ar II pielikuma B daļā minētajiem attiecīgajiem ES tiesību aktiem izdota Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (EASA) tipa sertifikāta, var pārvaldīt Armēnijas kompetento iestāžu atbildībā saskaņā ar piemērojamām Armēnijas valsts prasībām ne ilgāk kā līdz 2023. gada 1. janvārim, ar nosacījumu, ka attiecīgie gaisa kuģi atbilst starptautiskajiem drošības standartiem, kas noteikti saskaņā ar konvenciju. Šādi gaisa kuģi nevar izmantot nekādas tiesības saskaņā ar šo nolīgumu, un tie nedrīkst darboties gaisa satiksmes maršrutos uz Eiropas Savienību, no Eiropas Savienības vai tās iekšienē.
II PIELIKUMS
(Kurā veicami regulāri atjauninājumi)
NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI CIVILĀS AVIĀCIJAS JOMĀ
Turpmāk minēto tiesību aktu piemērojamo noteikumu regulatīvās prasības un standartus ievēro saskaņā ar šo nolīgumu, ja vien šajā pielikumā vai I pielikumā nav noteikts citādi. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts šajā pielikumā.
A. TIRGUS PIEEJAMĪBA UN SAISTĪTI JAUTĀJUMI
Nr. 1008/2008
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā
Piemērojamie noteikumi: 2. pants, 23. panta 1. punkts, 24. pants un I pielikums, kā arī II nodaļa saskaņā ar šā nolīguma I pielikuma 6. punktu.
Nr. 785/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 785/2004 par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2010. gada 6. aprīļa Regulu (ES) Nr. 285/2010 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–8. pants.
2009/12
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva 2009/12/EK par lidostas maksām
Piemērojamie noteikumi: 1.–11. pants.
96/67
Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās
Piemērojamie noteikumi: 1.–9. pants, 11.–21. pants un pielikums; piemērojot 20. panta 2. punktu, terminu “Komisija” lasa kā “Apvienotā komiteja”.
Nr. 80/2009
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regula (EK) Nr. 80/2009 par rīcības kodeksu datorizētām rezervēšanas sistēmām un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2299/89 atcelšanu
Piemērojamie noteikumi: 1.–11. pants un pielikumi.
B. AVIĀCIJAS DROŠUMS
Civilās aviācijas drošums un EASA pamatregula
Nr. 216/2008
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2009. gada 30. jūlija Regulu (EK) Nr. 690/2009, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1108/2009 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–3. pants (tikai pirmais punkts) un pielikums.
— |
Komisijas 2013. gada 8. janvāra Regulu (ES) Nr. 6/2013, |
— |
Komisijas 2016. gada 5. janvāra Regulu (ES) Nr. 2016/4 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–68. pants, izņemot 65. pantu, 69. panta 1. punkta otrā daļa, 69. panta 4. punkts un I–VI pielikums
Nr. 319/2014
Komisijas 2014. gada 27. marta Regula Nr. 319/2014 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētajām maksām un atlīdzību un par Regulas (EK) Nr. 593/2007 atcelšanu
Piemērojamie noteikumi: 1.–17. pants un pielikums.
Nr. 646/2012
Komisijas 2012. gada 16. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 646/2012, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem kavējuma maksājumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008
Piemērojamie noteikumi: 1.–25. pants.
Nr. 104/2004
Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 104/2004, ar ko paredz noteikumus par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes izveidošanu un sastāvu
Piemērojamie noteikumi: 1.–7. pants un pielikums.
Gaisa kuģu ekspluatācija
Nr. 965/2012
Komisijas 2012. gada 5. oktobra Regula (ES) Nr. 965/2012, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2013. gada 14. augusta Regulu (ES) Nr. 800/2013, |
— |
Komisijas 2014. gada 27. janvāra Regulu (ES) Nr. 71/2014, |
— |
Komisijas 2014. gada 29. janvāra Regulu (ES) Nr. 83/2014, |
— |
Komisijas 2014. gada 7. aprīļa Regulu (ES) Nr. 379/2014, |
— |
Komisijas 2015. gada 29. janvāra Regulu (ES) 2015/140, |
— |
Komisijas 2015. gada 31. jūlija Regulu (ES) 2015/1329, |
— |
Komisijas 2015. gada 23. aprīļa Regulu (ES) 2015/640, |
— |
Komisijas 2015. gada 11. decembra Regulu (ES) 2015/2338, |
— |
Komisijas 2016. gada 22. jūlija Regulu (ES) 2016/1199, |
— |
Komisijas 2017. gada 1. marta Regulu (ES) 2017/363 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–9.a pants, I–VIII pielikums.
Gaisa kuģa apkalpe
Nr. 1178/2011
Komisijas 2011. gada 3. novembra Regula (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģu apkalpi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2012. gada 30. marta Regulu (ES) Nr. 290/2012, |
— |
Komisijas 2014. gada 27. janvāra Regulu (ES) Nr. 70/2014, |
— |
Komisijas 2014. gada 13. marta Regulu (ES) Nr. 245/2014, |
— |
Komisijas 2015. gada 17. marta Regulu (ES) 2015/445, |
— |
Komisijas 2016. gada 6. aprīļa Regulu (ES) 2016/539 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–11. pants, I–IV pielikums.
Negadījumu izmeklēšana
Nr. 996/2010
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK, kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 376/2014 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–23. pants, izņemot 7. panta 4. punktu un 19. pantu (atcelts ar Regulu (ES) Nr. 376/2014).
Nr. 2012/780
Komisijas 2012. gada 5. decembra Lēmums 2012/780/ES par tiesībām piekļūt Eiropas centrālajam drošības rekomendāciju un attiecīgo atbildes pasākumu repozitorijam, kurš izveidots ar 18. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK
Piemērojamie noteikumi: 1.–5. pants.
Sākotnējais lidojumderīgums
Nr. 748/2012
Komisijas 2012. gada 3. augusta Regula (EK) Nr. 748/2012, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2013. gada 8. janvāra Regulu (ES) Nr. 7/2013, |
— |
Komisijas 2014. gada 27. janvāra Regulu (ES) Nr. 69/2014, |
— |
Komisijas 2015. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2015/1039, |
— |
Komisijas 2016. gada 5. janvāra Regulu (ES) 2016/5 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants, I pielikums.
Lidojumderīguma uzturēšana
Nr. 1321/2014
Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula Nr. 1321/2014 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2015. gada 3. jūlija Regulu (ES) 2015/1088, |
— |
Komisijas 2015. gada 16. septembra Regulu (ES) 2015/1536, |
— |
Komisijas 2017. gada 27. februāra Regulu (ES) 2017/334 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–6. pants, I–IV pielikums.
Lidojumderīguma papildu specifikācijas
Nr. 2015/640
Komisijas 2015. gada 23. aprīļa Regula 2015/640 par lidojumderīguma papildu specifikācijām konkrēta veida ekspluatācijai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 965/2012
Piemērojamie noteikumi: 1.–5. pants un pielikumi.
Lidlauki
Nr. 139/2014
Komisijas 2014. gada 12. februāra Regula (ES) Nr. 139/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar lidlaukiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants, I–IV pielikums.
Trešo valstu ekspluatanti
Nr. 452/2014
Komisijas 2014. gada 29. aprīļa Regula (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008.
Piemērojamie noteikumi: 1.–4. pants un 1. un 2. pielikums.
Gaisa satiksmes pārvaldība un aeronavigācijas pakalpojumi
Nr. 2015/340
Komisijas 2015. gada 20. februāra Regula (ES) 2015/340, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēm un sertifikātiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 805/2011
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants, I–IV pielikums.
Nr. 2017/373
Komisijas 2017. gada 1. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/373, ar ko nosaka kopīgas prasības gaisa satiksmes pārvaldības/aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un citu gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju nodrošinātājiem un to uzraudzībai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 482/2008, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011, (ES) Nr. 1035/2011 un (ES) 2016/1377 un groza Regulu (ES) Nr. 677/2011
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants un pielikumi.
Ziņošana par notikumiem
Nr. 376/2014
Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regula (ES) Nr. 376/2014 par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 996/2010 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1321/2007 un (EK) Nr. 1330/2007
Piemērojamie noteikumi: 1.–7. pants, 9. panta 3. punkts, 10. panta 2.–4. punkts, 11. panta 1. un 7. punkts, 13. pants, izņemot 13. panta 9. punktu, 14.–16. pants, 21. pants, I–III pielikums.
Nr. 2015/1018
Komisijas 2015. gada 29. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/1018, ar ko nosaka sarakstu, kurā klasificēti atgadījumi civilajā aviācijā, par kuriem obligāti jāziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 376/2014
Piemērojamie noteikumi: 1. pants, I–V pielikums.
Standartizācijas inspekcijas
Nr. 628/2013
Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 628/2013 par darba metodēm, ar kādām Eiropas Aviācijas drošības aģentūra veic standartizācijas inspekcijas un pārrauga Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 piemērošanu, un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 736/2006 atcelšanu.
Piemērojamie noteikumi: 1.–26. pants.
“ES melnais saraksts” – darbības aizliegumam Eiropas Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts
Nr. 2111/2005
Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2111/2005 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu
Piemērojamie noteikumi: 1.–13. pants, 15. un 16. pants un pielikums.
Nr. 473/2006
Komisijas 2006. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 473/2006, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā
Piemērojamie noteikumi: 1.–6. pants, A–C pielikums.
Nr. 474/2006
Komisijas 2006. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas 2016. gada 16. jūnija Īstenošanas regulu (ES) 2016/963 |
Piemērojamie noteikumi: 1. un 2. pants, I un II pielikums.
Tehniskās prasības un administratīvās procedūras civilās aviācijas jomā
Nr. 3922/91
Padomes 1991. gada 16. decembra Regula (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā, kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1899/2006, |
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1900/2006, |
— |
Komisijas 2007. gada 11. decembra Regulu (EK) Nr. 8/2008, |
— |
Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 859/2008 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants, izņemot 4. panta 1. punktu un 8. panta 2. punkta otro teikumu, 12. un 13. pants, I–III pielikums.
C. AVIĀCIJAS DROŠĪBA
Nr. 300/2008
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002
Piemērojamie noteikumi: 1.–15. pants, 18. un 21. pants un pielikums.
Nr. 272/2009
Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regula (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2010. gada 9. aprīļa Regulu (ES) Nr. 297/2010, |
— |
Komisijas 2011. gada 22. jūlija Regulu (ES) Nr. 720/2011, |
— |
Komisijas 2011. gada 10. novembra Regulu (ES) Nr. 1141/2011, |
— |
Komisijas 2013. gada 19. marta Regulu (ES) Nr. 245/2013 |
Piemērojamie noteikumi: 1. un 2. pants un pielikums.
Nr. 1254/2009
Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1254/2009, ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2016. gada 30. novembra Regulu (ES) 2016/2096 |
Nr. 18/2010
Komisijas 2010. gada 8. janvāra Regula (ES) Nr. 18/2010, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 300/2008 attiecībā uz kvalitātes kontroles valsts programmu specifikācijām civilās aviācijas drošības jomā
Nr. 2015/1998
Komisijas 2015. gada 5. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/1998, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2015. gada 18. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2015/2426, |
— |
Komisijas 2017. gada 12. maija Īstenošanas regulu (ES) 2017/815 |
Nr. 2015/8005
Komisijas 2015. gada 16. novembra Īstenošanas lēmums C(2015) 8005, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus tādu kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kuros ir Regulas (EK) Nr. 300/2008 18. panta a) punktā minētā informācija, kas grozīts ar:
— |
Komisijas 2017. gada 15. maija Īstenošanas lēmumu C(2017) 3030 |
Nr. 72/2010
Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula (ES) Nr. 72/2010, ar ko nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai aviācijas drošības jomā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2016. gada 31. marta Īstenošanas regulu (ES) 2016/472 |
D. GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBA
Nr. 549/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula), kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1070/2009* |
Piemērojamie noteikumi: 1.–4. pants, 6., 9.–13. pants.
Nr. 550/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula), kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1070/2009* |
Piemērojamie noteikumi: 1.–18. pants, I pielikums.
Nr. 551/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula), kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1070/2009* |
Piemērojamie noteikumi: 1.–9. pants.
Nr. 552/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula), kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (*1) |
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants, I–V pielikums.
Darbība un tarifikācija
Nr. 390/2013
Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 390/2013, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu
Nr. 391/2013
Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (EK) Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem
Tīkla funkcijas
Nr. 677/2011
Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regula (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010, kas grozīta ar:
— |
Padomes 2014. gada 12. septembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 970/2014, |
— |
Komisijas 2017. gada 1. marta Īstenošanas regulu (ES) 2017/373 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–25. pants un pielikumi.
Nr. 255/2010
Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 255/2010, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2012. gada 26. septembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012, |
— |
Komisijas 2016. gada 22. jūnija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1006 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–15. pants un pielikumi.
Nr. 2011/4130
Komisijas 2011. gada 7. jūlija Lēmums C(2011) 4130 par Tīkla pārvaldnieka iecelšanu gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju veikšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā
Sadarbspēja
Nr. 1032/2006
Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1032/2006, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regulu (EK) Nr. 30/2009 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–9. pants, I–V pielikums.
Nr. 1033/2006
Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2010. gada 18. oktobra Regulu (ES) Nr. 929/2010, |
— |
Komisijas 2012. gada 26. septembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012, |
— |
Komisijas 2013. gada 8. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 428/2013, |
— |
Komisijas 2016. gada 2. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2016/2120 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–5. pants un pielikums.
Nr. 633/2007
Komisijas 2007. gada 7. jūnija Regula (EK) Nr. 633/2007, ar ko nosaka prasības attiecībā uz to, kā piemērot lidojuma ziņojumu nodošanas protokolu, ko izmanto lidojumu paziņošanai, koordinēšanai un nodošanai starp gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2011. gada 22. marta Regulu (ES) Nr. 283/2011 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–6. pants, I–IV pielikums.
Nr. 29/2009
Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2015. gada 26. februāra Īstenošanas regulu (ES) 2015/310 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–14. pants, I–III pielikums.
Nr. 262/2009
Komisijas 2009. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 262/2009, ar ko nosaka prasības S režīma pieprasītāja kodu koordinētai piešķiršanai un izmantošanai Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2016. gada 14. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2016/2345 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–12. pants, I–VI pielikums.
Nr. 73/2010
Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula (ES) Nr. 73/2010, ar ko nosaka prasības attiecībā uz aeronavigācijas datu un aeronavigācijas informācijas kvalitāti vienotajā Eiropas gaisa telpā, kas grozīta ar:
— |
Padomes 2014. gada 26. septembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1029/2014 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–13. pants, I–X pielikums.
Nr. 1206/2011
Komisijas 2011. gada 22. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1206/2011, ar ko nosaka prasības gaisa kuģa identifikācijai uzraudzības nolūkos Eiropas vienotajā gaisa telpā
Piemērojamie noteikumi: 1.–11. pants, I–VII pielikums.
Nr. 1207/2011
Komisijas 2011. gada 22. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1207/2011, ar ko nosaka prasības uzraudzības veiktspējai un savstarpējai savietojamībai Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2014. gada 26. septembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1028/2014, |
— |
Komisijas 2017. gada 6. marta Īstenošanas regulu (ES) 2017/386 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–14. pants, I–IX pielikums.
Nr. 1079/2012
Komisijas 2012. gada 16. novembra Īstenošanas regula Nr. 1079/2012, ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2013. gada 10. jūlija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 657/2013, |
— |
Komisijas 2016. gada 14. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2016/2345 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–14. pants, I–V pielikums.
SESAR
Nr. 219/2007
Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), kas grozīta ar:
— |
Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1361/2008, |
— |
Padomes 2014. gada 16. jūnija Regulu (ES) Nr. 721/2014 |
Piemērojamie noteikumi: 1. panta 1. un 2. punkts un 5.–7. punkts, 2. un 3. pants, 4. panta 1. punkts un pielikums.
Nr. 409/2013
Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 409/2013 par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu
Piemērojamie noteikumi: 1.–15. pants.
Nr. 716/2014
Komisijas 2014. gada 27. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2014par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam
Gaisa telpa
Nr. 2150/2005
Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2150/2005, ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai
Piemērojamie noteikumi: 1.–9. pants un pielikums.
Nr. 923/2012
Komisijas 2012. gada 26. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012, ar ko nosaka vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 un Regulas (EK) Nr. 1265/2007, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006 un (ES) Nr. 255/2010, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2015. gada 20. februāra Regulu (ES) Nr. 2015/340, |
— |
Komisijas 2016. gada 20. jūlija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1185 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants un pielikums, tostarp papildinājumi.
Nr. 1332/2011
Komisijas 2011. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1332/2011, ar ko nosaka kopējas gaisa telpas izmantošanas prasības un ekspluatācijas procedūras attiecībā uz gaisa kuģa sadursmju novēršanu, kas grozīta ar:
— |
Komisijas 2016. gada 15. aprīļa Regulu (ES) Nr. 2016/583 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–4. pants un pielikums.
E. VIDE UN TROKSNIS
Nr. 2002/49
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību, kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1137/2008, |
— |
Komisijas 2015. gada 19. maija Regulu (ES) Nr. 2015/996 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–12. pants, I–VI pielikums.
Nr. 2003/96
Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai.
Piemērojamie noteikumi: 14. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 14. panta 2. punkts.
Nr. 2006/93
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/93/EK par to lidaparātu ekspluatācijas regulēšanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988. gads) 1. sējuma 3. nodaļas II daļa
Piemērojamie noteikumi: 1.–5. pants, I un II pielikums.
Nr. 598/2014
Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 598/2014 par noteikumu un procedūru noteikšanu attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu
Piemērojamie noteikumi: 1.–10. pants, I un II pielikums.
F. PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA
Nr. 2027/97
Padomes 1997. gada 9. oktobra Regula (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos, kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 13. maija Regulu (EK) Nr. 889/2002 |
Piemērojamie noteikumi: 1.–6. pants un pielikums.
Nr. 261/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regula (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91
Piemērojamie noteikumi: 1.–16. pants.
Nr. 1107/2006
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu
Piemērojamie noteikumi: 1.–16. pants, I un II pielikums.
G. SOCIĀLIE ASPEKTI
Nr. 89/391
Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā, kas grozīta ar:
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Direktīvu 2007/30/EK |
Piemērojamie noteikumi – tikai attiecībā uz civilo aviāciju: 1.–16. pants.
Nr. 2000/79
Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/79/EK par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)
Piemērojamie noteikumi: 2. un 3. pants un pielikums.
Nr. 2003/88
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīva 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem
Piemērojamie noteikumi – tikai attiecībā uz civilo aviāciju: 1.–20. pants, 22. un 23. pants.
(*1) Komisijas Regulas (EK) Nr. 1070/2009 piemērojamie noteikumi: 1.–4. pants, izņemot 1. panta 4. punktu.
REGULAS
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/65 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2103
(2021. gada 19. augusts),
ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/818 49. panta 6. punktu paredz sīki izstrādātus noteikumus par tīmekļa portāla darbību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/818 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 (1), un jo īpaši tās 49. panta 6. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) 2019/818 kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/817 (2) izveido satvaru sadarbspējas nodrošināšanai starp ES informācijas sistēmām robežu, vīzu, policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā. |
(2) |
Minētajā satvarā ietilpst vairāki sadarbspējas komponenti, kas ietver ievērojama daudzuma sensitīvu personas datu apstrādi. Ir svarīgi, lai personas, kuru dati tiek apstrādāti, izmantojot minētos komponentus, varētu efektīvi īstenot savas datu subjekta tiesības, kā tas prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (3), Direktīvā (ES) 2016/680 (4) un Regulā (ES) 2018/1725 (5). |
(3) |
Lai būtu vieglāk izmantot tiesības piekļūt personas datiem, tos labot vai dzēst vai ierobežot to apstrādi, ar Regulu (ES) 2019/818 ir izveidots tīmekļa portāls. |
(4) |
Šim tīmekļa portālam būtu jāsniedz iespēja personām, kuru datus apstrādā vairāku identitāšu detektorā un kuras ir informētas par sarkanas vai baltas saiknes esamību, izgūt informāciju par tās dalībvalsts kompetento iestādi, kura ir atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju. |
(5) |
Lai atvieglotu saziņu starp portāla lietotāju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kas ir atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, tīmekļa portālā būtu jāiekļauj e-pasta ziņojuma veidne, kas pieejama šajā regulā noteiktajās valodās. Tajā būtu jāparedz arī iespēja izvēlēties valodu(-as), kas izmantojama(-as) atbildē. |
(6) |
Lai precizētu attiecīgos pienākumus attiecībā uz tīmekļa portālu, šajā regulā būtu jānosaka Eiropas Savienības Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), Komisijas un dalībvalstu pienākumi attiecībā pret tīmekļa portālu. |
(7) |
Lai nodrošinātu drošu un netraucētu šā tīmekļa portāla darbību, šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par informācijas drošību tīmekļa portālā. Turklāt, lai novērstu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu, būtu jāreģistrē piekļuve tīmekļa portālam. |
(8) |
Tā kā Regula (ES) 2019/818 pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar 4. pantu protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, paziņoja par Regulas (ES) 2019/818 īstenošanu savos valsts tiesību aktos. Tādēļ šī regula tai ir saistoša. |
(9) |
Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās (6). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
(10) |
Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo divu valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana (7), kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (8) 1. panta A punktā. |
(11) |
Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana (9), kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (10) 3. pantu. |
(12) |
Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana (11), kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (12) 3. pantu. |
(13) |
Attiecībā uz Kipru, Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju – šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā attiecīgi noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā. |
(14) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2021. gada 31. martā sniedza atzinumu. |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Domēns un piekļuve
1. Tīmekļa portālam izmanto Eiropas Savienības domēna nosaukumu “.europa.eu”.
2. Tīmekļa portāla aprakstu dara pieejamu indeksēšanai, ko veic lielākās publiskās meklētājprogrammas.
3. Papildus dalībvalstu oficiālajām valodām tīmekļa portāls ir publiski pieejams vismaz šādās valodās: krievu, arābu, japāņu, ķīniešu, albāņu, bosniešu, maķedoniešu valodā, hindi un turku valodā.
4. Tīmekļa portāls ietver Regulas (ES) 2019/818 47. un 48. pantā minēto informāciju un meklēšanas rīku tās dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformācijas izguvei, kura ir atbildīga par sarkanas vai baltas saiknes izveidi pēc atšķirīgu identitāšu manuālas verifikācijas. Tīmekļa portālā var būt iekļauta arī cita nepieciešamā informācija, kas atvieglo Regulas (ES) 2019/818 47. un 48. pantā minēto tiesību izmantošanu.
5. Tīmekļa portāls atbilst Eiropas Komisijas Europa tīmekļa rokasgrāmatas noteikumiem, pamatnostādnēm un informācijai, tostarp pamatnostādnēm par pieejamību.
6. Tīmekļa portāls neļauj meklētājprogrammām darīt pieejamu iestāžu kontaktinformāciju un citus automātiskus rīkus kontaktinformācijas vākšanai.
2. pants
Ieinteresētās personas un pienākumi
1. eu-LISA izstrādā tīmekļa portālu un nodrošina tā tehnisko pārvaldību, kā minēts Regulas (ES) 2019/818 49. panta 5. punktā, tostarp tīmekļa portāla mitināšanu, darbību un uzturēšanu.
2. Komisija sniedz eu-LISA 1. panta 4. punktā minētā tīmekļa portāla saturu, kā arī visus vajadzīgos labojumus vai atjauninājumus.
3. Lai varētu regulāri augšupielādēt un atjaunināt tīmekļa portāla saturu, kas minēts Regulas (ES) 2019/818 49. panta 4. punktā, dalībvalstis savlaicīgi sniedz to iestāžu kontaktinformāciju, kuras ir kompetentas izskatīt visus Regulas (ES) 2019/818 47. un 48. pantā minētos pieprasījumus un atbildēt uz tiem.
4. Dalībvalstis nodrošina aģentūrai eu-LISA vienotu kontaktpunktu, kas ir atbildīgs par pārskatīšanu un uzturēšanu.
5. eu-LISA pārskata sniegto kontaktinformāciju un pieprasa visām dalībvalstīm pārskatīt pieejamo informāciju, lai veiktu atjauninājumus atbilstoši iespējamām izmaiņām vai papildinājumiem. Pārskatīšanu veic vismaz reizi gadā.
6. Saistībā ar datu apstrādi tīmekļa portālā dalībvalstu iestādes ir pārziņi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7) punktu vai Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 8) punktu.
7. Attiecībā uz personas datu apstrādi tīmekļa portālā eu-LISA ir datu apstrādātājs Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 12) punkta nozīmē.
3. pants
Lietotāja saskarne
1. Tīmekļa portāls ietver meklēšanas rīku, kas ļauj lietotājiem ievadīt atsauci uz Regulas (ES) 2019/818 34. panta d) punktā minēto iestādi, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, lai izgūtu minētās iestādes kontaktinformāciju.
2. Pēc ievades datu derīguma un pilnīguma pārbaudes tīmekļa portāls izgūst minētās iestādes kontaktinformāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2019/818 49. panta 3. punktu.
3. Tīmekļa portāls sniedz iespēju lietotājam atvērt informācijas pieprasījumu, ar tīmekļa veidlapas starpniecību izmantojot e-pasta ziņojuma veidni, lai atvieglotu saziņu ar iestādi, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju. Veidnē iekļauj lauku Regulas (ES) 2019/818 34. panta c) punktā minētajam vienotajam identifikācijas numuram, lai minētā iestāde varētu izgūt attiecīgo saiknes informāciju un attiecīgos ierakstus.
4. E-pasta ziņojuma veidnē ir standartizēts papildu informācijas pieprasījums, kas ir pieejams 1. panta 3. punktā minētajās valodās. E-pasta ziņojuma veidne ir sniegta pielikumā. E-pasta ziņojuma veidnē norāda arī atbildes sniegšanai izmantojamo valodu izvēli, kas ietver vismaz divas valodas, kuras izvēlas katra dalībvalsts. Lietotājs var izvēlēties e-pasta ziņojuma veidnes valodu.
5. Kad ar tīmekļa veidlapas starpniecību aizpildīta e-pasta ziņojuma veidne, lietotājam tiek nosūtīts automatizēts apstiprinājuma e-pasta ziņojums, kurā norādīta tās iestādes kontaktinformācija, kas atbild par šā pieprasījuma izpildi un kas sniedz personai iespēju izmantot tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2019/818 48. panta 1. punktu.
4. pants
Satura pārvaldība
1. Tīmekļa portāls nodrošina, ka tiek nošķirtas vietnes lapas, kurās ir informācija plašai sabiedrībai un meklēšanas rīks, un vietnes lapas, kas sniedz iespēju lietotājam izgūt par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgās kompetentās iestādes kontaktinformāciju.
2. Lai eu-LISA varētu pārvaldīt saturu, tīmekļa portālā ir aizsargāta administrēšanas saskarne. Piekļuvi šai saskarnei un veiktās izmaiņas reģistrē saskaņā ar 7. pantu.
3. Administrēšanas saskarne sniedz eu-LISA tiesības pievienot, grozīt vai dzēst tīmekļa portāla saturu. Šī saskarne nekādā gadījumā neļauj eu-LISA piekļūt ES informācijas sistēmās glabātiem datiem, kas attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem.
4. Satura pārvaldības risinājums nodrošina pirmsizlaides sistēmu, kurā visas izmaiņas var sagatavot, apskatīt un pārnest uz tiešsaistes sistēmu publicēšanai konkrētā brīdī. Pirmsizlaides sistēmā ir arī rīki, kas atvieglo satura pārvaldību un izmaiņu rezultātu priekšskatīšanu.
5. pants
Drošības apsvērumi
1. Tīmekļa portālu veido un īsteno tā, lai nodrošinātu pakalpojumu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību un nodrošinātu darbību neapstrīdamību, piemērojot vismaz šādus lietojumprogrammu drošības principus:
a) |
padziļināta aizsardzība (daudzslāņu drošības mehānismi); |
b) |
pozitīvs drošības modelis (nosaka, kas ir atļauts, un noraida visu pārējo); |
c) |
droša atteice (droši apstrādā kļūdas); |
d) |
mazāko tiesību princips; |
e) |
drošības vienkāršība (ja vienkāršāka pieeja būtu ātrāka un vienkāršāka, izvairās no sarežģītas arhitektūras); |
f) |
ielaušanās atklāšana un novēršana (reģistrē un pārvalda visu ar drošību saistīto informāciju) ar proaktīvu kontroli attiecībā uz tīmekļa portāla informācijas un dalībvalsts kontaktinformācijas aizsardzību pret kiberuzbrukumiem un informācijas noplūdi; |
g) |
neuzticēšanās infrastruktūrai (lietojumprogrammai ir jāautentificē un jāautorizē katra darbība no piesaistītajām sistēmām); |
h) |
neuzticēšanās pakalpojumiem (neuzticēšanās nevienai ārējai sistēmai); |
i) |
“droši noklusējuma iestatījumi” (programmatūras un operētājsistēmu videi jābūt pasargātai saskaņā ar paraugpraksi un nozares standartiem). |
2. Tīmekļa portālu veido un īsteno arī tā, lai nodrošinātu reģistra ierakstu pieejamību un integritāti.
3. Drošības un datu aizsardzības labad tīmekļa portālā ietver paziņojumu, ar ko informē lietotājus par noteikumiem, kas reglamentē tīmekļa portāla izmantošanu, un par sekām, ko rada nepareizas informācijas sniegšana. Paziņojumā iekļauj tīmekļa portāla izmantošanas noteikumu pieņemšanas veidlapu, ko lietotājam prasa iesniegt, pirms tam atļauj izmantot tīmekļa portālu.
Tīmekļa portāla tehniskā un organizatoriskā īstenošana atbilst Regulas (ES) 2019/818 42. panta 3. punktā minētajam drošības plānam, darbības nepārtrauktības plānam un negadījuma seku novēršanas plānam.
6. pants
Datu aizsardzība un datu subjekta tiesības
1. Tīmekļa portāls atbilst Regulas (ES) 2016/679, Regulas (ES) 2018/1725 un Direktīvas (ES) 2016/680 datu aizsardzības noteikumiem.
2. Tīmekļa portālā iekļauj paziņojumu par privātumu. Tam vajadzētu būt pieejamam, izmantojot īpašu saiti. Paziņojums ir pieejams arī no katras tīmekļa portāla lapas. Tā saturu sniedz skaidrā un visaptverošā veidā.
7. pants
Reģistra ieraksti
1. Neskarot Regulas (ES) 2019/818 48. panta 10. punktā minētos rakstveida ierakstus, piekļuvi tīmekļa portālam vienmēr fiksē reģistra ierakstā, kurā ir šāda informācija:
a) |
pieprasītāja izmantotās sistēmas IP adrese; |
b) |
pieprasījuma datums un laiks; |
c) |
tehniskā informācija par vidi, kas izmantota pieprasījumam, piemēram, ierīces tips, operētājsistēmas versija, pārlūkprogrammas modelis un versija. |
2. Reģistrēto informāciju izmanto tikai statistikas vajadzībām, kā arī tīmekļa portāla izmantošanas uzraudzībai, lai novērstu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu.
3. Attiecībā uz piekļuvi tīmekļa portāla administrēšanas saskarnei papildus 1. punktā minētajiem datiem tiek reģistrēti šādi dati:
a) |
tā lietotāja identifikācija, kurš piekļūst administrēšanas saskarnei; |
b) |
tīmekļa portālā veiktās darbības (satura pievienošana, grozīšana vai dzēšana). |
4. Tīmekļa portāla izmantošanas laikā var reģistrēt papildu anonīmu tehnisko informāciju, lai optimizētu tās izmantošanu un veiktspēju, ja vien tajā nav personas datu.
5. Informāciju, kura reģistrēta saskaņā ar 1. un 3. punktu, glabā ne ilgāk kā divus gadus.
6. eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām tīmekļa portālā veiktajām datu apstrādes darbībām.
7. eu-LISA, dalībvalstu iestādes un Savienības aģentūras katra nosaka to darbinieku sarakstu, kuri ir pienācīgi pilnvaroti piekļūt tīmekļa portāla datu apstrādes darbību reģistra ierakstiem.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Briselē, 2021. gada 19. augustā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 135, 22.5.2019., 85. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/817 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai robežu un vīzu jomā un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 un (ES) 2018/1861 un Padomes Lēmumus 2004/512/EK un 2008/633/TI (OV L 135, 22.5.2019., 27. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
(6) Uz šo regulu neattiecas pasākumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).
(7) OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
(8) Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).
(9) OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
(10) Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).
(11) OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.
(12) Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).
PIELIKUMS
Informācijas pieprasījuma e-pasta ziņojuma veidne
E-pasta ziņojuma veidne ir šāda:
|
ADRESĀTS: < par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde, ko izguvis portāls> |
|
SŪTĪTĀJS: <lietotāja e-pasta adrese> |
|
TEMATS: Tādas informācijas pieprasījums, kas attiecas uz vairāku identitāšu detektoru [sarkana saikne/balta saikne]: <vienots identifikācijas numurs> |
Ziņojuma_pamatteksts:
Cienītā kundze! / Godātais kungs!
Saņemot veidlapu, esmu rakstveidā informēts(-a), ka ir iespējamas neatbilstības manos personas datos.
Šo iespējamo neatbilstību dēļ manā identitātes informācijā ir izveidota lieta ar atsauci < vienots identifikācijas numurs >.
Es vēlētos pieprasīt visu papildu informāciju par šo lietu līdz < portāla aprēķināts datums> < valodā (1) >uz šādu e-pasta adresi.
(1) Nolaižama izvēlne ar iespējamajām valodām, par ko izlemj katra dalībvalsts.
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/72 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2104
(2021. gada 19. augusts),
ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/817 49. panta 6. punktu paredz sīki izstrādātus noteikumus par tīmekļa portāla darbību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/817 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai robežu un vīzu jomā un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 un (ES) 2018/1861 un Padomes Lēmumus 2004/512/EK un 2008/633/TI (1), un jo īpaši tās 49. panta 6. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) 2019/817 kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/818 (2) izveido satvaru sadarbspējas nodrošināšanai starp ES informācijas sistēmām robežu, vīzu, policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā. |
(2) |
Minētajā satvarā ietilpst vairāki sadarbspējas komponenti, kas ietver ievērojama daudzuma sensitīvu personas datu apstrādi. Ir svarīgi, lai personas, kuru dati tiek apstrādāti, izmantojot minētos komponentus, varētu efektīvi īstenot savas datu subjekta tiesības, kā tas prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (3), Direktīvā (ES) 2016/680 (4) un Regulā (ES) 2018/1725 (5). |
(3) |
Lai būtu vieglāk izmantot tiesības piekļūt personas datiem, tos labot vai dzēst vai ierobežot to apstrādi, ar Regulu (ES) 2019/817 ir izveidots tīmekļa portāls. |
(4) |
Šim tīmekļa portālam būtu jāsniedz iespēja personām, kuru datus apstrādā vairāku identitāšu detektorā un kuras ir informētas par sarkanas vai baltas saiknes esamību, izgūt informāciju par to dalībvalsts kompetento iestādi, kura ir atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju. |
(5) |
Lai atvieglotu saziņu starp portāla lietotāju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kas ir atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, tīmekļa portālā būtu jāiekļauj e-pasta ziņojuma veidne, kas pieejama šajā regulā noteiktajās valodās. Tajā būtu jāparedz arī iespēja izvēlēties valodu(-as), kas izmantojama(-as) atbildē. |
(6) |
Lai precizētu attiecīgos pienākumus attiecībā uz tīmekļa portālu, šajā regulā būtu jānosaka Eiropas Savienības Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), Komisijas un dalībvalstu pienākumi attiecībā pret tīmekļa portālu. |
(7) |
Lai nodrošinātu drošu un netraucētu šā tīmekļa portāla darbību, šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par informācijas drošību tīmekļa portālā. Turklāt, lai novērstu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu, būtu jāreģistrē piekļuve tīmekļa portālam. |
(8) |
Tā kā Regula (ES) 2019/817 pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar 4. pantu protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, paziņoja par Regulas (ES) 2019/817 īstenošanu savos valsts tiesību aktos. Tādēļ šī regula tai ir saistoša. |
(9) |
Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās (6). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
(10) |
Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo divu valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana (7), kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (8) 1. panta A punktā. |
(11) |
Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana (9), kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (10) 3. pantu. |
(12) |
Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (12) 3. pantu. |
(13) |
Attiecībā uz Kipru, Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju – šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā attiecīgi noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā. |
(14) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2021. gada 31. martā sniedza atzinumu. |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Domēns un piekļuve
1. Tīmekļa portālam izmanto Eiropas Savienības domēna nosaukumu “.europa.eu”.
2. Tīmekļa portāla aprakstu dara pieejamu indeksēšanai, ko veic lielākās publiskās meklētājprogrammas.
3. Papildus dalībvalstu oficiālajām valodām tīmekļa portāls ir publiski pieejams vismaz šādās valodās: krievu, arābu, japāņu, ķīniešu, albāņu, bosniešu, maķedoniešu valodā, hindi un turku valodā.
4. Tīmekļa portāls ietver Regulas (ES) 2019/817 47. un 48. pantā minēto informāciju un meklēšanas rīku tās dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformācijas izguvei, kura ir atbildīga par sarkanas vai baltas saiknes izveidi pēc atšķirīgu identitāšu manuālas verifikācijas. Tīmekļa portālā var būt iekļauta arī cita nepieciešamā informācija, kas atvieglo Regulas (ES) 2019/817 47. un 48. pantā minēto tiesību izmantošanu.
5. Tīmekļa portāls atbilst Eiropas Komisijas Europa tīmekļa rokasgrāmatas noteikumiem, pamatnostādnēm un informācijai, tostarp pamatnostādnēm par pieejamību.
6. Tīmekļa portāls neļauj meklētājprogrammām darīt pieejamu iestāžu kontaktinformāciju un citus automātiskus rīkus kontaktinformācijas vākšanai.
2. pants
Ieinteresētās personas un pienākumi
1. eu-LISA izstrādā tīmekļa portālu un nodrošina tā tehnisko pārvaldību, kā minēts Regulas (ES) 2019/817 49. panta 5. punktā, tostarp tīmekļa portāla mitināšanu, darbību un uzturēšanu.
2. Komisija sniedz eu-LISA 1. panta 4. punktā minētā tīmekļa portāla saturu, kā arī visus vajadzīgos labojumus vai atjauninājumus.
3. Lai varētu regulāri augšupielādēt un atjaunināt tīmekļa portāla saturu, kas minēts Regulas (ES) 2019/817 49. panta 4. punktā, dalībvalstis savlaicīgi sniedz to iestāžu kontaktinformāciju, kuras ir kompetentas izskatīt visus Regulas (ES) 2019/817 47. un 48. pantā minētos pieprasījumus un atbildēt uz tiem.
4. Dalībvalstis nodrošina aģentūrai eu-LISA vienotu kontaktpunktu, kas ir atbildīgs par pārskatīšanu un uzturēšanu.
5. eu-LISA pārskata sniegto kontaktinformāciju un pieprasa visām dalībvalstīm pārskatīt pieejamo informāciju, lai veiktu atjauninājumus atbilstoši iespējamām izmaiņām vai papildinājumiem. Pārskatīšanu veic vismaz reizi gadā.
6. Saistībā ar datu apstrādi tīmekļa portālā dalībvalstu iestādes ir pārziņi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7) punktu vai Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 8) punktu.
7. Attiecībā uz personas datu apstrādi tīmekļa portālā eu-LISA ir datu apstrādātājs Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 12) punkta nozīmē.
3. pants
Lietotāja saskarne
1. Tīmekļa portāls ietver meklēšanas rīku, kas ļauj lietotājiem ievadīt atsauci uz Regulas (ES) 2019/817 34. panta d) punktā minēto iestādi, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, lai izgūtu minētās iestādes kontaktinformāciju.
2. Pēc ievades datu derīguma un pilnīguma pārbaudes tīmekļa portāls izgūst minētās iestādes kontaktinformāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 49. panta 3. punktu.
3. Tīmekļa portāls sniedz iespēju lietotājam atvērt informācijas pieprasījumu, ar tīmekļa veidlapas starpniecību izmantojot e-pasta ziņojuma veidni, lai atvieglotu saziņu ar iestādi, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju. Veidnē iekļauj lauku Regulas (ES) 2019/817 34. panta c) punktā minētajam vienotajam identifikācijas numuram, lai minētā iestāde varētu izgūt attiecīgo saiknes informāciju un attiecīgos ierakstus.
4. E-pasta ziņojuma veidnē ir standartizēts papildu informācijas pieprasījums, kas ir pieejams 1. panta 3. punktā minētajās valodās. E-pasta ziņojuma veidne ir sniegta pielikumā. E-pasta ziņojuma veidnē norāda arī atbildes sniegšanai izmantojamo valodu izvēli, kas ietver vismaz divas valodas, kuras izvēlas katra dalībvalsts. Lietotājs var izvēlēties e-pasta ziņojuma veidnes valodu.
5. Kad ar tīmekļa veidlapas starpniecību aizpildīta e-pasta ziņojuma veidne, lietotājam tiek nosūtīts automatizēts apstiprinājuma e-pasta ziņojums, kurā norādīta tās iestādes kontaktinformācija, kas atbild par šā pieprasījuma izpildi un kas sniedz personai iespēju izmantot tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 48. panta 1. punktu.
4. pants
Satura pārvaldība
1. Tīmekļa portāls nodrošina, ka tiek nošķirtas vietnes lapas, kurās ir informācija plašai sabiedrībai un meklēšanas rīks, un vietnes lapas, kas sniedz iespēju lietotājam izgūt par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgās kompetentās iestādes kontaktinformāciju.
2. Lai eu-LISA varētu pārvaldīt saturu, tīmekļa portālā ir aizsargāta administrēšanas saskarne. Piekļuvi šai saskarnei un veiktās izmaiņas reģistrē saskaņā ar 7. pantu.
3. Administrēšanas saskarne sniedz eu-LISA tiesības pievienot, grozīt vai dzēst tīmekļa portāla saturu. Šī saskarne nekādā gadījumā neļauj eu-LISA piekļūt ES informācijas sistēmās glabātiem datiem, kas attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem.
4. Satura pārvaldības risinājums nodrošina pirmsizlaides sistēmu, kurā visas izmaiņas var sagatavot, apskatīt un pārnest uz tiešsaistes sistēmu publicēšanai konkrētā brīdī. Pirmsizlaides sistēmā ir arī rīki, kas atvieglo satura pārvaldību un izmaiņu rezultātu priekšskatīšanu.
5. pants
Drošības apsvērumi
1. Tīmekļa portālu veido un īsteno tā, lai nodrošinātu pakalpojumu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību un nodrošinātu darbību neapstrīdamību, piemērojot vismaz šādus lietojumprogrammu drošības principus:
a) |
padziļināta aizsardzība (daudzslāņu drošības mehānismi); |
b) |
pozitīvs drošības modelis (nosaka, kas ir atļauts, un noraida visu pārējo); |
c) |
droša atteice (droši apstrādā kļūdas); |
d) |
mazāko tiesību princips; |
e) |
drošības vienkāršība (ja vienkāršāka pieeja būtu ātrāka un vienkāršāka, izvairās no sarežģītas arhitektūras); |
f) |
ielaušanās atklāšana un novēršana (reģistrē un pārvalda visu ar drošību saistīto informāciju) ar proaktīvu kontroli attiecībā uz tīmekļa portāla informācijas un dalībvalsts kontaktinformācijas aizsardzību pret kiberuzbrukumiem un informācijas noplūdi; |
g) |
neuzticēšanās infrastruktūrai (lietojumprogrammai ir jāautentificē un jāautorizē katra darbība no piesaistītajām sistēmām); |
h) |
neuzticēšanās pakalpojumiem (neuzticēšanās nevienai ārējai sistēmai); |
i) |
“droši noklusējuma iestatījumi” (programmatūras un operētājsistēmu videi jābūt pasargātai saskaņā ar paraugpraksi un nozares standartiem). |
2. Tīmekļa portālu veido un īsteno arī tā, lai nodrošinātu reģistra ierakstu pieejamību un integritāti.
3. Drošības un datu aizsardzības labad tīmekļa portālā ietver paziņojumu, ar ko informē lietotājus par noteikumiem, kas reglamentē tīmekļa portāla izmantošanu, un par sekām, ko rada nepareizas informācijas sniegšana. Paziņojumā iekļauj tīmekļa portāla izmantošanas noteikumu pieņemšanas veidlapu, ko lietotājam prasa iesniegt, pirms tam atļauj izmantot tīmekļa portālu.
Tīmekļa portāla tehniskā un organizatoriskā īstenošana atbilst Regulas (ES) 2019/817 42. panta 3. punktā minētajam drošības plānam, darbības nepārtrauktības plānam un negadījuma seku novēršanas plānam.
6. pants
Datu aizsardzība un datu subjekta tiesības
1. Tīmekļa portāls atbilst Regulas (ES) 2016/679, Regulas (ES) 2018/1725 un Direktīvas (ES) 2016/680 datu aizsardzības noteikumiem.
2. Tīmekļa portālā iekļauj paziņojumu par privātumu. Tam vajadzētu būt pieejamam, izmantojot īpašu saiti. Paziņojums ir pieejams arī no katras tīmekļa portāla lapas. Tā saturu sniedz skaidrā un visaptverošā veidā.
7. pants
Reģistra ieraksti
1. Neskarot Regulas (ES) 2019/817 48. panta 10. punktā minētos rakstveida ierakstus, piekļuvi tīmekļa portālam vienmēr fiksē reģistra ierakstā, kurā ir šāda informācija:
a) |
pieprasītāja izmantotās sistēmas IP adrese; |
b) |
pieprasījuma datums un laiks; |
c) |
tehniskā informācija par vidi, kas izmantota pieprasījumam, piemēram, ierīces tips, operētājsistēmas versija, pārlūkprogrammas modelis un versija. |
2. Reģistrēto informāciju izmanto tikai statistikas vajadzībām, kā arī tīmekļa portāla izmantošanas uzraudzībai, lai novērstu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu.
3. Attiecībā uz piekļuvi tīmekļa portāla administrēšanas saskarnei papildus 1. punktā minētajiem datiem tiek reģistrēti šādi dati:
a) |
tā lietotāja identifikācija, kurš piekļūst administrēšanas saskarnei; |
b) |
tīmekļa portālā veiktās darbības (satura pievienošana, grozīšana vai dzēšana). |
4. Tīmekļa portāla izmantošanas laikā var reģistrēt papildu anonīmu tehnisko informāciju, lai optimizētu tās izmantošanu un veiktspēju, ja vien tajā nav personas datu.
5. Informāciju, kura reģistrēta saskaņā ar 1. un 3. punktu, glabā ne ilgāk kā divus gadus.
6. eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām tīmekļa portālā veiktajām datu apstrādes darbībām.
7. eu-LISA, dalībvalstu iestādes un Savienības aģentūras katra nosaka to darbinieku sarakstu, kuri ir pienācīgi pilnvaroti piekļūt tīmekļa portāla datu apstrādes darbību reģistra ierakstiem.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Briselē, 2021. gada 19. augustā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 135, 22.5.2019., 27. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/818 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 (OV L 135, 22.5.2019., 85. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
(6) Uz šo regulu neattiecas pasākumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).
(7) OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
(8) Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).
(9) OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
(10) Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).
(11) OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.
(12) Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).
PIELIKUMS
Informācijas pieprasījuma e-pasta ziņojuma veidne
E-pasta ziņojuma veidne ir šāda:
ADRESĀTS: < par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde, ko izguvis portāls>
SŪTĪTĀJS: <lietotāja e-pasta adrese>
TEMATS: Tādas informācijas pieprasījums, kas attiecas uz vairāku identitāšu detektoru [sarkana saikne/balta saikne]: <vienots identifikācijas numurs>
Ziņojuma_pamatteksts:
Cienītā kundze! / Godātais kungs!
Saņemot veidlapu, esmu rakstveidā informēts(-a), ka ir iespējamas neatbilstības manos personas datos.
Šo iespējamo neatbilstību dēļ manā identitātes informācijā ir izveidota lieta ar atsauci < vienots identifikācijas numurs >.
Es vēlētos pieprasīt visu papildu informāciju par šo lietu līdz < portāla aprēķināts datums> < valodā (1) >uz šādu e-pasta adresi.
(1) Nolaižama izvēlne ar iespējamajām valodām, par ko izlemj katra dalībvalsts.
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/79 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2105
(2021. gada 28. septembris),
ar kuru, nosakot metodiku ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (1), un jo īpaši tās 29. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 33. pantu,
tā kā:
(1) |
Atveseļošanas un noturības mehānisma (“mehānisms”) mērķis ir sniegt efektīvu un būtisku finansiālu atbalstu, lai paātrinātu ilgtspējīgu reformu un saistīto publisko investīciju īstenošanu dalībvalstīs. Mehānisms ir īpašs instruments, kurš paredzēts tieši tam, lai novērstu Covid-19 krīzes nelabvēlīgo sociālo un ekonomisko ietekmi un sekas Savienībā. |
(2) |
Mehānisms atbalsta ekonomikas un sociālo atveseļošanu un cita starpā palīdz apkarot nabadzību, nevienlīdzību un risināt bezdarba problēmu, radīt kvalitatīvas un stabilas darbvietas, uzlabotas veselības aprūpes spējas un labāku politiku nākamajai paaudzei, tostarp izglītības un mācību jomā. |
(3) |
Mehānisms īpaši atbalstīs dalībvalstis pasākumu īstenošanā saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Savienības iniciatīvām nodarbinātības, izglītības, veselības un sociālajā jomā, jo īpaši Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu (2) un Ieteikumu par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (3), Paziņojumu par jauniešu nodarbinātības atbalstu (4) un Ieteikumu “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” (5), Ieteikumu par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (6), Ieteikumu, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (7), Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam (8), Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (9), Eiropas izglītības telpu (10) un Digitālās izglītības rīcības plānu (11), ES rasisma apkarošanas rīcības plānu 2020.–2025. gadam (12), ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģisko satvaru (13), Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam (14), LGBTIK līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam (15), Paziņojumu par Eiropas veselības savienības veidošanu (16), Eiropas Zāļu stratēģiju (17) un Eiropas Vēža uzveikšanas plānu (18). |
(4) |
Šajā sakarā ir svarīgi spēt ziņot par reformām un investīcijām, ko finansē no mehānisma un kam ir sociālā dimensija. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 29. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisijai ir jānosaka metodika, lai saistībā ar mehānismu ziņotu par sociālajiem izdevumiem, tostarp attiecībā uz bērniem un jauniešiem. |
(5) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 31. panta 3. punkta c) apakšpunktu Komisijas gada ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāsniedz informācija par izdevumiem, ko finansē no mehānisma saskaņā ar 3. pantā minētajiem sešiem pīlāriem, iekļaujot sociālos izdevumus, tostarp attiecībā uz bērniem un jauniešiem. |
(6) |
Metodikai būtu jāsastāv no diviem posmiem: pirmkārt, Komisijai, vajadzības gadījumā apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti, visas reformas un investīcijas, kas iekļautas dalībvalsts atveseļošanas un noturības plānā ar primāro sociālo dimensiju, būtu jāsaista ar vienu no deviņām sociālās politikas jomām, kas ietilpst četrās plašākās sociālajās kategorijās, kuras noteiktas pielikumā; otrkārt, būtu jāatzīmē katrs sociāla rakstura pasākums, kas ietver pievēršanos bērniem un jauniešiem un arī dzimumu līdztiesībai, jo Regulā (ES) 2021/241 uzsvērta dzimumu līdztiesība, tādējādi nodrošinot īpašu ziņošanu par izdevumiem, kas vērsti uz bērniem un jauniešiem un attiecīgi uz dzimumu līdztiesību. |
(7) |
Ņemot vērā to, ka sociālo izdevumu metodikai vajadzētu sākt darboties līdz 2021. gada 31. decembrim, un lai varētu ātri piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Metodikas noteikšana
1. Metodiku ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, tostarp attiecībā uz bērniem un jauniešiem un uz dzimumu līdztiesību, saistībā ar mehānismu balsta uz lēstajiem izdevumiem, kas paredzēti apstiprinātajos atveseļošanas un noturības plānos, un uz 2., 3. un 4. punktā izklāstītajiem posmiem.
2. Reformas un investīcijas ar primāro sociālo dimensiju saista ar vienu no deviņām sociālās politikas jomām, kas izklāstītas pielikumā. Katru sociālās politikas jomu saista ar plašāku sociālo kategoriju. Reformas vai investīcijas var saistīt tikai ar vienu sociālās politikas jomu un tāpēc ar vienu sociālo kategoriju.
3. Katru sociāla rakstura pasākumu, kas ietver pievēršanos bērniem un jauniešiem, atzīmē, nodrošinot turpmāku īpašu ziņošanu par izdevumiem attiecībā uz bērniem un jauniešiem saistībā ar mehānismu.
4. Katru sociāla rakstura pasākumu, kas ietver pievēršanos dzimumu līdztiesībai, atzīmē, nodrošinot īpašu turpmāku ziņošanu par izdevumiem attiecībā uz dzimumu līdztiesību saistībā ar mehānismu.
5. Sociālās politikas jomas un sociālās kategorijas un arī atzīmes, lai apzinātu sociāla rakstura pasākumus, kas ietver pievēršanos bērniem un jauniešiem un arī dzimumu līdztiesībai, kā minēts 2., 3. un 4. punktā, ir izklāstītas pielikumā.
6. Komisija izmanto šo metodiku gada ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) 2021/241 31. panta 3. punktā, lai sniegtu informāciju par sociālajiem izdevumiem, tostarp attiecībā uz bērniem un jauniešiem un arī uz dzimumu līdztiesību, kurus finansē no mehānisma.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2021. gada 28. septembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.
(2) COM(2021) 102 final, 4.3.2021.
(3) Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.).
(4) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Jauniešu nodarbinātības atbalsts – tilts uz darbvietām nākamajai paaudzei (COM(2020) 276 final, 1.7.2020.).
(5) Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020, 1. lpp.).
(6) Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (OV C 417, 2.12.2020, 1. lpp.).
(7) Vēl jāpieņem Padomē (COM(2021) 137 final, 24.3.2021.).
(8) COM(2021) 101 final, 3.3.2021.
(9) COM(2020) 274 final, 1.7.2020.
(10) Padomes rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (2021/C 66/01) (OV C 66, 26.2.2021, 1. lpp.).
(11) COM(2020) 624 final, 30.9.2020.
(12) COM(2020) 565 final, 18.9.2020.
(13) COM(2020) 620 final, 7.10.2020.
(14) COM(2020) 152 final, 5.3.2020.
(15) COM(2020) 698 final, 12.11.2020.
(16) COM(2020) 724 final, 11.11.2020.
(17) COM(2020) 761 final, 25.11.2020.
(18) COM(2021) 44 final, 3.2.2021.
PIELIKUMS
Metodika ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, tostarp attiecībā uz bērniem un jauniešiem un uz dzimumu līdztiesību
1.
Komisija katru pasākumu ar primāro sociālo dimensiju iedala tikai vienā no šādām deviņām sociālās politikas jomām
Deviņas politikas jomas četrās galvenajās sociālajās kategorijās |
||
Sociālā kategorija: nodarbinātība un prasmes |
||
|
||
|
||
|
||
Sociālā kategorija: izglītība un bērnu aprūpe |
||
|
||
|
||
Sociālā kategorija: veselības un ilgtermiņa aprūpe |
||
|
||
|
||
Sociālā kategorija: sociālā politika |
||
|
||
|
2.
Katram sociāla rakstura pasākumam, kas ietver pievēršanos bērniem un jauniešiem, Komisija pievieno atzīmi, tādējādi nodrošinot īpašu ziņošanu par izdevumiem attiecībā uz bērniem un jauniešiem saistībā ar mehānismu.
3.
Katram sociāla rakstura pasākumam, kas ietver pievēršanos dzimumu līdztiesībai, Komisija pievieno atzīmi, nodrošinot īpašu ziņošanu par izdevumiem attiecībā uz dzimumu līdztiesību saistībā ar mehānismu.
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/83 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/2106
(2021. gada 28. septembris),
ar kuru, nosakot atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata kopējos rādītājus un detalizētos elementus, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (1), un jo īpaši tās 29. panta 4. punkta a) apakšpunktu un 30. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Atveseļošanas un noturības mehānisma (“mehānisms”) mērķis ir sniegt efektīvu un būtisku finansiālu atbalstu, lai paātrinātu ilgtspējīgu reformu un saistīto publisko investīciju īstenošanu dalībvalstīs. Mehānisms ir īpašs instruments, kurš paredzēts tieši tam, lai novērstu Covid-19 krīzes nelabvēlīgo ietekmi un sekas Savienībā. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 29. pantu mehānisma īstenošana ir jāuzrauga un jānovērtē, izmantojot kopējus rādītājus. Šie rādītāji jāizmanto ziņošanai par progresu un mehānisma uzraudzībai un novērtēšanai virzībā uz Regulas (ES) 2021/241 4. pantā minēto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. Dalībvalstīm jāziņo Komisijai par kopējiem rādītājiem. |
(3) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 30. pantu mehānisma snieguma ziņošanas sistēmai ir jābūt atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata (“rezultātu pārskats”) veidā. Rezultātu pārskatā ir jāatspoguļo dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas progress katrā no sešiem pīlāriem, kas ietilpst mehānisma darbības jomā un kas minēti regulas 3. pantā, un attiecībā uz kopējiem rādītājiem. Rezultātu pārskats ir publiski pieejams tīmekļa vietnes vai interneta portāla veidā, un tas ir jāatjaunina divas reizes gadā. |
(4) |
Regulas (ES) 2021/241 29. un 30. pants ir cieši saistīti, jo kopējie rādītāji veidos rezultātu pārskata satura būtisku daļu, kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 30. panta 3. punktā. Lai nodrošinātu saskaņotību starp minētajiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, kā arī lai dalībvalstīm nodrošinātu visaptverošu pārskatu par ziņošanas prasībām un atvieglotu minētās regulas piemērošanu, noteikumi, kas papildina minētos pantus, ir jāiekļauj vienā deleģētā regulā. |
(5) |
Rezultātu pārskata mērķis ir pārredzamā veidā sniegt vispārēju informāciju par progresu, kas panākts, īstenojot mehānismu un valstu atveseļošanas un noturības plānus, kuri apstiprināti ar attiecīgajiem Padomes īstenošanas lēmumiem. Tam jākalpo par pamatu atveseļošanas un noturības dialogam ar Eiropas Parlamentu, kas minēts Regulas (ES) 2021/241 26. pantā. |
(6) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 27. pantu dalībvalstīm divas reizes gadā Eiropas pusgada kontekstā ir jāziņo par to, kādi panākumi ir gūti atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā, un par kopējiem rādītājiem. Lai rezultātu pārskatu atjauninātu ar jaunākajiem pieejamajiem datiem un ar vienādu termiņu visām dalībvalstīm, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi, šāda ziņošana būtu jāveic vienlaikus visām dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas pusgada grafiku. |
(7) |
Pielikumā iekļautais kopējo rādītāju saraksts ir veidots tā, lai aptvertu visus atveseļošanas un noturības plānus, tomēr dalībvalsts ziņojumam par konkrētu kopējo rādītāju ir nozīme tikai tad, ja tās plānā ir iekļauti atbilstīgi pasākumi. Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij būtu jāapspriež kopējā rādītāja neatbilstība atveseļošanas un noturības plānam. Ņemot vērā to, ka katrs kopējais rādītājs parasti attiecas uz lielāko daļu dalībvalstu, paredzams, ka katrai dalībvalstij būtu jāziņo par lielāko daļu rādītāju. |
(8) |
Kopējie rādītāji būtu jānosaka pietiekami detalizēti, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu savāktie dati ir salīdzināmi un tos var apkopot nolūkā atspoguļot mehānisma īstenošanu Savienības līmenī. Lai izvairītos no maldinošiem salīdzinājumiem starp dalībvalstīm atveseļošanas un noturības plānu atšķirīgā apjoma vai veida dēļ, kopējie rādītāji, ja tos atspoguļo atsevišķu dalībvalstu līmenī, būtu jāsniedz relatīvā izteiksmē, pamatojoties arī uz Eurostat datiem. |
(9) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 28. pantu Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm jāveicina sinerģija un jānodrošina efektīva koordinācija starp mehānismu un citām Savienības programmām un instrumentiem. Tādējādi rezultātu pārskatā iekļautajiem rādītājiem vajadzētu būt pēc iespējas saskanīgiem ar rādītājiem, ko izmanto citiem Savienības fondiem. |
(10) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 29. pantu īstenošanas uzraudzībai jābūt vērstai uz aktivitātēm, kas veiktas saskaņā ar mehānismu, un tai jābūt samērīgai ar šīm aktivitātēm. Tādējādi Komisijas snieguma ziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka aktivitāšu īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Minētajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem būtu jānosaka samērīgas ziņošanas prasības. |
(11) |
Pārējie rezultātu pārskata elementi Komisijai būtu jāapkopo, izmantojot informāciju, kas savākta atveseļošanas un noturības plānu un mehānisma īstenošanas uzraudzības procesā. Tam būtu jānodrošina datu salīdzināmība. |
(12) |
Tā kā rezultātu pārskats būtu jāievieš līdz 2021. gada 31. decembrim un lai nodrošinātu tūlītēju šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata saturs un kopējo rādītāju saraksts
Rezultātu pārskatā atspoguļo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas progresu katrā no sešiem pīlāriem, kas minēti Regulas (ES) 2021/241 3. pantā, un tos novērtē, jo īpaši ņemot vērā:
a) |
tādu starpposma rādītāju un mērķrādītāju izpildi, kas atspoguļo to reformu un investīciju īstenošanu, kuras izklāstītas pieņemtajos Padomes īstenošanas lēmumos, uzskaitot tos starpposma rādītājus un mērķrādītājus, kas ir apmierinoši izpildīti, un norādot to skaitu un procentuālo attiecību pret minētajos Padomes īstenošanas lēmumos noteikto starpposma rādītāju un mērķrādītāju kopskaitu. Šajā saistībā var ziņot arī par to, kā starpposma rādītāju un mērķrādītāju izpilde veicina attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanu; |
b) |
izdevumiem, ko finansē no mehānisma, arī saskaņā ar katru no Regulas (ES) 2021/241 3. pantā minētajiem pīlāriem, ietverot sociālos izdevumus, kuru pamatā ir Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2105 (2) definētā metodika, pamatojoties uz apstiprinātajos atveseļošanas un noturības plānos paredzēto aplēsto izdevumu sadalījumu; |
c) |
katra atveseļošanas un noturības plāna statusu; |
d) |
finansiālā ieguldījuma un aizdevumu izmaksāšanā panākto progresu; |
e) |
atveseļošanas un noturības plānos iekļauto pasākumu tematisko analīzi un piemēriem, kas ilustrē panākto progresu saskaņā ar sešiem pīlāriem veiktajā īstenošanā; |
f) |
pielikumā izklāstītajiem kopējiem rādītājiem, kas jāizmanto, lai ziņotu par progresu, uzraudzītu mehānismu un izvērtētu, kā veicies ar tā vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. |
2. pants
Ziņošana
1. Lai rezultātu pārskats, kā arī kopējie rādītāji tiktu konsekventi un vienveidīgi atjaunināti divas reizes gadā, visas dalībvalstis divas reizes gadā Eiropas pusgada kontekstā Komisijai ziņo par to, kādi panākumi ir gūti atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā, tostarp par darbības kārtību, un par kopējiem rādītājiem.
2. Ziņojumi par panākumiem, kas gūti atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā, parasti tiek sagatavoti katru gadu līdz aprīļa vidum un oktobra sākumam un ne vēlāk kā attiecīgi līdz 30. aprīlim un 15. oktobrim. Pārskata periods attiecīgā gadījumā aptver visu plāna īstenošanas periodu, sākot no 2020. gada 1. februāra.
3. Ziņojumi par kopējo rādītāju atjaunināšanu tiek sagatavoti katru gadu līdz 28. februārim un 31. augustam. Pārskata periods aptver visu plāna īstenošanas periodu, attiecīgā gadījumā no 2020. gada 1. februāra līdz attiecīgajiem termiņiem, proti, katra gada 31. decembrim un 30. jūnijam.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2021. gada 28. septembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.
(2) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2105 (2021. gada 28. septembris), ar kuru, nosakot metodiku ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 79. lpp.).
PIELIKUMS
Kopējo rādītāju saraksts
Kopējie rādītāji atspoguļos progresu virzībā uz mehānisma mērķu sasniegšanu saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānos iekļautajām reformām un investīcijām. Pasākums var attiekties uz vairākiem kopējiem rādītājiem. Ja dalībvalsts atveseļošanas un noturības plānā nav ietverti pasākumi, kas attiecas uz dažiem no turpmāk minētajiem rādītājiem, tā apspriežas ar Komisiju, lai izlemtu, vai norādīt šo rādītāju kā “nepiemērojamu”.
Numurs |
Kopējais rādītājs saistībā ar ANM atbalstu |
ANM pīlāri |
Skaidrojums |
Mērvienība |
1. |
Gada primārās enerģijas patēriņa ietaupījums |
1. pīlārs 3. pīlārs |
Kopējais gada primārās enerģijas patēriņa samazinājums atbalstītajām vienībām saistībā ar atbalstu no mehānismā paredzētajiem pasākumiem. Atskaites vērtība attiecas uz gada primārās enerģijas patēriņu pirms intervences, un sasniegtā vērtība attiecas uz gada primārās enerģijas patēriņu nākamajā gadā pēc intervences. Attiecībā uz ēkām intervences pasākumiem jābūt pietiekami dokumentētiem, lai varētu aprēķināt šīs vērtības, piemēram, izmantojot energoefektivitātes sertifikātus vai citas uzraudzības sistēmas, kurās ir ievēroti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (1) (Ēku energoefektivitātes direktīva) 10. panta 6. punktā paredzētie kritēriji. Attiecībā uz procesiem uzņēmumos gada primārās enerģijas patēriņu dokumentē, pamatojoties uz energoauditiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (2) (Energoefektivitātes direktīva) 8. pantu vai citām attiecīgām tehniskām specifikācijām. Sabiedriskās ēkas definē kā ēkas, kas pieder publiskām iestādēm, un ēkas, kas pieder bezpeļņas organizācijām, ar noteikumu, ka šādas struktūras īsteno tādus vispārējas nozīmes mērķus kā izglītība, veselība, vide un transports. Kā piemērus var minēt valsts pārvaldei, skolām, slimnīcām utt. paredzētas ēkas. |
MWh gadā |
2. |
Papildu darbības jauda, kas uzstādīta atjaunojamo energoresursu enerģijas vajadzībām |
1. pīlārs 3. pīlārs |
Papildu jauda, kas uzstādīta atjaunojamo energoresursu enerģijas vajadzībām, pateicoties mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstam, un kas ir operacionāla (t. i., attiecīgā gadījumā pieslēgta tīklam un ir pilnībā gatava ražot vai jau ražo enerģiju). Ražošanas jaudu definē kā “neto maksimālo elektrisko jaudu”, kā to definējis Eurostat (3). Atjaunojamo enerģiju definē kā “enerģiju no tādiem atjaunojamiem nefosilajiem energoresursiem kā vējš, saule (saules siltumenerģija un saules fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, apkārtējās vides enerģija, plūdmaiņa, viļņu un cita okeāna enerģija, hidroenerģija, biomasa, atkritumu poligonu gāze, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāze un biogāze” (sk. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (4)). Šis rādītājs aptver arī elektrolīzeru jaudu ūdeņraža ražošanai, kas izveidota ar mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstu. Rādītāja datus par i) atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudu un ii) elektrolīzeru jaudu ūdeņraža ražošanai apkopo un paziņo atsevišķi. |
MW |
3. |
Alternatīvo degvielu infrastruktūra (uzpildes/uzlādes punkti) |
1. pīlārs 3. pīlārs |
To “tīro” transportlīdzekļu uzpildes/uzlādes punktu (jaunu vai modernizētu) skaits, ko atbalsta ar mehānisma ietvaros paredzētajiem pasākumiem. “Uzlādes punktu” definē kā saskarni, kas spēj vienā reizē uzlādēt vienu elektrotransportlīdzekli vai spēj vienā reizē apmainīt akumulatoru vienam elektrotransportlīdzeklim. Uzpildes punkts nozīmē uzpildes iekārtu alternatīvās degvielas nodrošināšanai, izmantojot stacionāru vai pārvietojamu iekārtu. Alternatīvā degviela ietver degvielas vai enerģijas avotus, ar kuriem vismaz daļēji aizvieto fosilos naftas avotus transportlīdzekļu apgādē ar enerģiju un kuriem ir potenciāls veicināt transporta dekarbonizāciju un uzlabot transporta nozares ekoloģiskos raksturlielumus, un kas atbilst Direktīvai (ES) 2018/2001 (5). Rādītāja datus par i) uzlādes punktiem un ii) uzpildes punktiem vāc un par tiem ziņo atsevišķi. Pēdējā minētajā gadījumā iii) ūdeņraža uzpildes punktus norāda atsevišķi. |
Uzpildes/uzlādes punkti |
4. |
Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret plūdiem, dabas ugunsgrēkiem un citām ar klimatu saistītām dabas katastrofām |
1. pīlārs 4. pīlārs |
Iedzīvotāji, kuri dzīvo teritorijās, kurās tiek būvēta vai ievērojami uzlabota aizsardzības infrastruktūra (tostarp zaļā infrastruktūra un dabā balstīti risinājumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām), pateicoties mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstam, lai mazinātu neaizsargātību pret plūdiem, dabas ugunsgrēkiem un citiem ar klimatu saistītiem dabas riskiem (vētras, sausums, karstuma viļņi). Rādītājs aptver aizsardzības pasākumus, kas ir skaidri lokalizēti augsta riska teritorijās un kas tieši pievēršas specifiskajiem riskiem, pretstatā vispārīgākiem pasākumiem, ko īsteno valsts vai reģionālā līmenī. Attiecībā uz plūdiem rādītājs aptver riskam pakļautos iedzīvotājus. |
Personas |
5. |
Papildu mājokļi ar piekļuvi internetam, ko nodrošina, izmantojot ļoti augstas veiktspējas tīklus |
2. pīlārs 4. pīlārs |
Kopējais to mājokļu skaits, kuriem ir piekļuve ļoti augstas veiktspējas tīkliem, kā noteikts BEREC pamatnostādnēs par ļoti augstas veiktspējas tīkliem (BoR (20) 165 (6)), un kuriem bija piekļuve tikai lēnākiem savienojumiem vai kuriem pirms mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalsta vispār nebija piekļuves internetam. Tādējādi ņem vērā arī 5G tīkla pārklājumu un uzlabojumus līdz gigabitu ātrumam. Uzlabotai piekļuvei internetam ir jābūt mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalsta tiešām sekām. Ar šo rādītāju nosaka to mājokļu skaitu, kuriem ir iespēja piekļūt internetam, nevis kuriem ir faktiska piekļuve. Mājokli definē kā “vienu vai vairākas istabas kopā ar palīgtelpām pastāvīgā ēkā vai tās strukturāli atdalītā daļā, kas (..) ir paredzēta vienas privātas mājsaimniecības dzīvošanai visu gadu” (7) (sk. Komisija (Eurostat)). Rādītājs neietver kolektīvos mājokļus, piemēram, slimnīcas, veco ļaužu pansionātus, dzīvojamās mājas, cietumus, militārās kazarmas, reliģiskas iestādes, pansijas, darbinieku kopmītnes u. c. |
Mājokļi |
6. |
Uzņēmumi, kas saņem atbalstu digitālo produktu, pakalpojumu un lietojumprogrammu izstrādei vai ieviešanai |
2. pīlārs 3. pīlārs |
To uzņēmumu skaits, kuri saņem atbalstu, lai izstrādātu vai ieviestu jaunus vai būtiski uzlabotus pakalpojumus, produktus un procesus, kuru pamatā ir digitālās tehnoloģijas, pateicoties mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstam. Tas ietver progresīvas digitālās tehnoloģijas, piemēram, automatizāciju, mākslīgo intelektu, kiberdrošību, blokķēdi, mākoņdatošanas un perifēro infrastruktūru un datu telpu un kvantu un augstas veiktspējas datošanu. Būtiski uzlabojumi attiecas tikai uz jaunām funkcijām. Tāpēc informāciju vāc atsevišķi i) par uzņēmumiem, kuri saņem atbalstu digitālo tehnoloģiju un risinājumu izstrādei, un ii) par uzņēmumiem, kuri saņem atbalstu digitālo risinājumu ieviešanai, lai pārveidotu to pakalpojumus, produktus vai procesus. To vāc arī pēc uzņēmuma lieluma. Uzņēmumu uzskaita vienu reizi neatkarīgi no tā, cik reizes tas saņem digitalizācijas atbalstu, izmantojot mehānisma ietvaros paredzētos pasākumus. Terminus “uzņēmums” un “sadalījums pēc uzņēmuma lieluma” definē atbilstoši definīcijai, kas pieņemta attiecībā uz 9. rādītāju. |
Uzņēmumi |
7. |
Jaunu un uzlabotu publisko digitālo pakalpojumu, produktu un procesu lietotāji |
2. pīlārs 5. pīlārs |
To digitālo publisko pakalpojumu, produktu un procesu lietotāju skaits, kuri ir jaunizveidoti vai būtiski uzlaboti, izmantojot mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstu. Būtiski uzlabojumi attiecas tikai uz jaunām funkcijām. Rādītāja atsauces vērtība ir 0 tikai tad, ja digitālais pakalpojums, produkts vai process ir jauns. Lietotāji ir tādu publisko pakalpojumu un produktu klienti, kas ir jaunizstrādāti vai uzlaboti, izmantojot mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstu, un tādas publiskas iestādes personāls, kas izmanto digitālos procesus, kuri ir jaunizstrādāti vai būtiski uzlaboti, izmantojot mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstu. Ja atsevišķus lietotājus nevar identificēt, tad viena un tā paša klienta, kas izmanto tiešsaistes pakalpojumu vairākas reizes, uzskaiti neuzskata par divkāršu uzskaiti. |
Lietotāji gadā |
8. |
Atbalstītajās pētniecības struktūrās strādājošie pētnieki |
3. pīlārs |
To pētnieku skaits, kuri savā darbības jomā tieši izmanto publisku vai privātu pētniecības struktūru vai aprīkojumu, attiecībā uz kuru piešķirts mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalsts. Rādītāju mēra gada pilnslodzes ekvivalentos (FTE), ko aprēķina saskaņā ar ESAO 2015. gada Fraskati rokasgrāmatā sniegto metodiku. Ar atbalstu ir jāuzlabo pētniecības struktūra vai pētniecības aprīkojuma kvalitāte. Ir izslēgta aizvietošana bez kvalitātes paaugstināšanas, kā arī apkope. Netiek ņemtas vērā ne pētniecības un izstrādes jomas vakantās amata vietas, ne pētniecības un izstrādes jomas atbalsta personāls (t. i., amata vietas, kas nav tieši iesaistītas pētniecības un izstrādes darbībās). Pētniecības un izstrādes jomas personāla gada FTE definē kā attiecību starp darba stundām, kas faktiski veltītas pētniecībai un izstrādei kalendārajā gadā, un kopējo stundu skaitu, ko tajā pašā laikposmā parasti nostrādājusi atsevišķa persona vai grupa. Parasti pētniecības un izstrādes jomā persona nevar izpildīt vairāk par vienu FTE reizi pusgadā. Tradicionāli nostrādāto stundu skaitu nosaka, pamatojoties uz normatīvajām/likumā noteiktajām darba stundām. Pilnas slodzes darbu strādājošo identificē, pamatojoties uz viņa nodarbinātības statusu, līguma veidu (pilna vai nepilna laika darbs) un iesaistes līmeni pētniecībā un izstrādē (sk. ESAO 2015. gada Fraskati rokasgrāmatas 5.3. nodaļu). Rādītāja datus sadala pēc dzimuma (8). |
Gada pilnslodzes ekvivalents |
9. |
Atbalstītie uzņēmumi (tai skaitā – mazi uzņēmumi, tostarp mikrouzņēmumi, vidēji uzņēmumi un lieli uzņēmumi) |
3. pīlārs |
Rādītājs ietver visus uzņēmumus, kas saņem finansiālu atbalstu vai atbalstu natūrā, izmantojot mehānisma ietvaros paredzētos pasākumus. Uzņēmumu definē kā vismazāko juridisko vienību kombināciju, kas ir organizatoriska vienība, kura ražo preces vai sniedz pakalpojumus, kurai ir noteikta autonomijas pakāpe lēmumu pieņemšanā, jo īpaši attiecībā uz tās pašreizējo līdzekļu piešķiršanu, un kura veic vienu vai vairākas darbības vienā vai vairākās vietās. Uzņēmums drīkst būt viena juridiska vienība. Juridiskas vienības ir juridiskas personas, kuru pastāvēšana ir atzīta tiesību aktos neatkarīgi no personām vai iestādēm, kuras ir tās īpašnieki vai dalībnieki, piemēram, pilnsabiedrības, privātas komandītsabiedrības, sabiedrības ar ierobežotu atbildību, inkorporētas sabiedrības utt. Juridiskas vienības ietver arī fiziskas personas, kas pašas savā vārdā veic saimniecisku darbību, piemēram, veikala vai garāžas īpašniekus un operatorus, advokātus vai pašnodarbinātus amatniekus (Komisija (Eurostat)), pamatojoties uz Padomes 1993. gada 15. marta Regulas (EEK) Nr. 696/93 III A iedaļu. Rādītāja datus vāc un paziņo sadalījumā pēc uzņēmuma lieluma. Šā rādītāja nolūkā uzņēmumus definē kā uz peļņas gūšanu orientētas organizācijas, kas ražo preces un sniedz pakalpojumus tirgus vajadzību apmierināšanai. Uzņēmumu klasifikācija: mazi uzņēmumi, tai skaitā mikrouzņēmumi (0–49 darbinieki un pašnodarbinātie un gada apgrozījums -≤ 10 miljoni EUR vai bilance – ≤ 10 miljoni EUR); vidēji uzņēmumi (50–249 darbinieki un pašnodarbinātie un gada apgrozījums > 10 miljoni EUR – ≤ 50 miljoni EUR vai bilance > 10 miljoni EUR – ≤ 43 miljoni EUR); lieli uzņēmumi (> 250 darbinieki un pašnodarbinātie un apgrozījums > 50 miljoni EUR vai bilance > 43 miljoni EUR). Ja ir pārsniegta kāda no divām robežvērtībām (darbinieku un pašnodarbināto skaits un gada apgrozījums/bilance), uzņēmumus iedala nākamā lieluma kategorijā; (Komisija (Eurostat), pamatojoties uz Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (9), pielikuma 2. un 3. pants). Atbalstītā uzņēmuma lielumu nosaka atbalsta sākumā. |
Uzņēmumi |
10. |
Izglītības vai apmācības dalībnieku skaits |
2. pīlārs 4. pīlārs 6. pīlārs |
Rādītājā ņem vērā to dalībnieku skaitu, kuri iesaistījušies izglītības (ISCED 0-6, pieaugušo izglītība) un apmācības (apmācība ārpus darbavietas/darbavietā, tālākā profesionālā izglītība un apmācība utt.) darbībās, ko atbalsta ar mehānisma ietvaros paredzētajiem pasākumiem, tostarp digitālo prasmju apmācības (10) dalībnieku skaitu. Tāpēc dati par to jāapkopo un par tiem jāziņo i) izglītības vai apmācības dalībniekiem un ii) digitālo prasmju apmācības dalībniekiem. Turklāt datus sadala pēc dzimuma (11) un vecuma (12). Dalībnieki tiek uzskaitīti, kad tie uzsāk izglītības vai apmācības darbību. |
Personas |
11. |
To cilvēku skaits, kuri ir nodarbināti vai iesaistīti darba meklēšanā |
3. pīlārs 4. pīlārs |
Bezdarbnieki (13) vai ekonomiski neaktīvas (14) personas, kuras ir saņēmušas atbalstu saskaņā ar ANM pasākumiem un kuras ir nodarbinātas, tostarp pašnodarbinātas personas, vai kuras bija ekonomiski neaktīvas brīdī, kad saņēma minēto atbalstu, un kuras ir nesen iesaistījušās darba meklēšanā tūlīt pēc minētā atbalsta saņemšanas. Rādītāja datus sadala pēc dzimuma (15) un vecuma (16). Saskaņā ar definīciju “bezdarbnieks” personas, kuras “iesaistītas darba meklēšanā” ietver personas, kuras parasti nav nodarbinātas, ir pieejamas darbam un aktīvi meklē darbu. Personas, kuras nesen reģistrējušās valsts nodarbinātības dienestā kā darba meklētājas, vienmēr tiek uzskaitītas – pat tad, ja tās nav uzreiz pieejamas darbam. |
Personas |
12. |
Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība |
4. pīlārs 5. pīlārs |
Maksimālais personu skaits gadā, kuras var apkalpot jauna vai modernizēta veselības aprūpes iestāde vismaz vienu reizi viena gada laikā, pateicoties mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstam. Modernizācija neietver energorenovāciju vai apkopi un remontu. Veselības aprūpes iestādes ietver slimnīcas, klīnikas, ambulatorās aprūpes centrus, specializētos aprūpes centrus utt. |
Personas gadā |
13. |
Jaunu vai modernizētu bērnu aprūpes un izglītības iestāžu klašu telpu ietilpība |
4. pīlārs 6. pīlārs |
Klašu telpu ietilpība attiecībā uz maksimālo vietu skaitu jaunās vai modernizētās agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādēs (ISCED 0-6), pateicoties mehānisma ietvaros paredzēto pasākumu atbalstam. Klašu telpu ietilpību aprēķina saskaņā ar valsts tiesību aktiem, bet tajā neiekļauj skolotājus, vecākus, palīgdarbiniekus vai jebkuras citas personas, kas arī var izmantot telpas. Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādes, piemēram, bērnudārzi un pirmsskolas izglītības iestādes, ir iestādes, kas paredzētas bērniem no dzimšanas līdz sākumskolas izglītības sākumam (ISCED 0). Izglītības iestādes ietver skolas (ISCED 1-3, ISCED 4) un augstākās izglītības iestādes (ISCED 5-6). Šis rādītājs aptver bērnu aprūpes vai izglītības iestādes, kas ir jaunizveidotas vai modernizētas (piemēram, lai paaugstinātu higiēnas un drošības standartus), un modernizācija neietver energorenovāciju vai apkopi un remontu. |
Personas |
14. |
To jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 29 gadiem, kuri saņem atbalstu |
6. pīlārs |
To dalībnieku skaits vecumā no 15 līdz 29 gadiem, kuri saņem finansiālu atbalstu vai atbalstu natūrā, izmantojot mehānisma ietvaros paredzētos pasākumus. Rādītāja datus sadala pēc dzimuma (17). |
Personas |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.), kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844 (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).
(3) “Maksimālā aktīvā enerģija, ko var piegādāt nepārtraukti pie visu staciju darbības tīkla izejas punktā (t. i., atskaitot enerģijas padevi stacijas palīgstacijām un paredzot zudumus tajos transformatoros, kurus uzskata par stacijas integrālām sastāvdaļām”.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).
(5) Konkrēti, Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantam, kurā noteikti ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījuma kritēriji biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām.
(6) Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa (EECC) 2. panta 2. punktā jēdziens “ļoti augstas veiktspējas tīkls” pašlaik ir definēts šādi: “ļoti augstas veiktspējas tīkls” ir vai nu elektronisko sakaru tīkls, kas pilnībā sastāv no optiskās šķiedras elementiem vismaz līdz sadales punktam apkalpojamajā vietā, vai arī elektronisko sakaru tīkls, kas spēj parastos maksimumstundas apstākļos nodrošināt līdzīgu tīkla darbspēju pieejamā lejuplīnijas un augšuplīnijas joslas platuma, darbnoturības, ar kļūdām saistīto parametru, latentuma un tā mainības ziņā.
(7) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Dwelling
(8) Vīrieši, sievietes, nebināras personas. Vairākās dalībvalstīs ir tiesību normas vai prakse, kas atzīst, ka atsevišķas personas var neietilpt nevienā no šīm divām kategorijām vai arī tās var nevēlēties būt asociētas ar kādu no šīm kategorijām. Attiecībā uz šīm dalībvalstīm attiecīgās personas reģistrē kā “nebināras personas”.
(9) OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.
(10) Saskaņā ar ANM regulas VII pielikumu, kurā izklāstīta mehānisma digitālā izsekojamība, digitālo prasmju apmācība ir jāsaprot 108. intervences jomas (Atbalsts digitālo prasmju attīstīšanai) nozīmē, kurā noteikts: “Tas attiecas uz digitālajām prasmēm visos līmeņos un ietver: augsti specializētas izglītības programmas digitālo speciālistu apmācīšanai (proti, uz tehnoloģijām orientētas programmas); skolotāju apmācību, digitālā satura izstrādi izglītības vajadzībām un attiecīgās organizatoriskās spējas. Tas ietver arī pasākumus un programmas, kuru mērķis ir uzlabot digitālās pamatprasmes.”
(11) Vīrieši, sievietes, nebināras personas. Vairākās dalībvalstīs ir tiesību normas vai prakse, kas atzīst, ka atsevišķas personas var neietilpt nevienā no šīm divām kategorijām vai arī tās var nevēlēties būt asociētas ar kādu no šīm kategorijām. Attiecībā uz šīm dalībvalstīm attiecīgās personas reģistrē kā “nebināras personas”.
(12) 0–17, 18–29, 30–54, 55 gadi un vairāk.
(13) Bezdarbnieki parasti ir personas, kurām nav darba, kuras ir pieejamas darbam un aktīvi meklē darbu. Personas, ko saskaņā ar valsts definīcijām uzskata par reģistrētiem bezdarbniekiem, vienmēr iekļauj šajā kategorijā, pat ja tās neatbilst visiem trim šiem kritērijiem. Avots: Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, Darba tirgus politikas (DTP) statistika – 2018. gada metodika, 18. punkts.
(14) Ekonomiski neaktīvas personas ir personas, kuras pašlaik nav daļa no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem (tādā nozīmē, ka tās nav nodarbinātas vai bezdarbnieki saskaņā ar sniegtajām definīcijām). Avots: Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, Darba tirgus politikas (DTP) statistika – 2018. gada metodika, 20. punkts.
(15) Vīrieši, sievietes, nebināras personas. Vairākās dalībvalstīs ir tiesību normas vai prakse, kas atzīst, ka atsevišķas personas var neietilpt nevienā no šīm divām kategorijām vai arī tās var nevēlēties būt asociētas ar kādu no šīm kategorijām. Attiecībā uz šīm dalībvalstīm attiecīgās personas reģistrē kā “nebināras personas”.
(16) 0–17, 18–29, 30–54, 55 gadi un vairāk.
(17) Vīrieši, sievietes, nebināras personas. Vairākās dalībvalstīs ir tiesību normas vai prakse, kas atzīst, ka atsevišķas personas var neietilpt nevienā no šīm divām kategorijām vai arī tās var nevēlēties būt asociētas ar kādu no šīm kategorijām. Attiecībā uz šīm dalībvalstīm attiecīgās personas reģistrē kā “nebināras personas”.
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/92 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2107
(2021. gada 26. novembris),
ar ko attiecībā uz ierakstiem par Apvienoto Karalisti to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 230. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu. |
(2) |
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā. |
(3) |
Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
(4) |
Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus. |
(5) |
2021. gada 17. novembrī Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums tika konstatēts netālu no Kirkham, Fylde Lankašīrā, Anglijā, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2021. gada 17. novembrī. |
(6) |
2021. gada 19. novembrī Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums tika konstatēts netālu no Willington, South Derbyshire Dārbišīrā, Anglijā, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2021. gada 19. novembrī. |
(7) |
2021. gada 20. novembrī Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums tika konstatēts netālu no Pokesdown, Bournemouth, Christchurch & Poole Anglijā un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2021. gada 19. novembrī. |
(8) |
Lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu šīs slimības izplatīšanos, Apvienotās Karalistes veterinārās iestādes ap skartajiem objektiem izveidoja 10 km kontroles zonu, kā arī īstenoja izkaušanas politiku. |
(9) |
Apvienotā Karaliste ir iesniegusi Komisijai informāciju par epidemioloģisko situāciju tās teritorijā un par pasākumiem, ko tā veikusi, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija šo informāciju ir izvērtējusi. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko Apvienotās Karalistes veterinārās iestādes noteikušas neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ. |
(10) |
Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
(11) |
Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Apvienotajā Karalistē, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami. |
(12) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2021. gada 26. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.
(2) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza šādi:
1) |
V pielikumu groza šādi:
|
2) |
XIV pielikuma 1. daļā ierakstā par Apvienoto Karalisti pēc rindas par zonu GB-2.22 iekļauj šādas rindas par zonām GB-2.23, GB-2.24 un GB-2.25:
|
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/97 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2108
(2021. gada 29. novembris),
ar ko 323. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
(2) |
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2021. gada 23. novembrī nolēma pievienot ierakstu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
(3) |
Tāpēc Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
(4) |
Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2021. gada 29. novembrī
Komisijas
un tās priekšsēdētājas vārdā –
Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorāta
ģenerāldirektors
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:
1. |
“Emraan Ali (zemas kvalitātes alias: Abu Jihad TNT). Dzimšanas datums: a) 4.7.1967. Dzimšanas vieta: a) Rio Claro, Trinidāda un Tobāgo. Valstspiederība: a) Trinidādas un Tobāgo; b) Amerikas Savienoto Valstu. Pases Nr. a) TB162181 (Trinidādas un Tobago pase, izdota 27.1.2015. un derīga līdz 26.1.2020.); b) 420985453 (Amerikas Savienoto Valstu pase, derīga līdz 6.2.2017.). Valsts identifikācijas Nr. 19670704052 (Trinidādas un Tobago identifikācijas numurs). Adrese: a) Amerikas Savienotās Valstis (aizturēšanā, Federālais aizturēšanas centrs Maiami, Reģistra numurs: 10423–509); b) #12 Rio Claro Mayaro Road, Rio Claro, Trinidāda (iepriekšējā atrašanās vieta 2008. gads–2015. gada marts); c) #7 Guayaguayare Road, Rio Claro, Trinidāda (iepriekšējā atrašanās vieta aptuveni 2003. gadā); d) Amerikas Savienotās Valstis (iepriekšējā atrašanās vieta: 1991. gads–2008. gada janvāris). Cita informācija: a) “Irākas un Levantes Islāma valsts”(ISIL) vecākais loceklis, iekļauts Al-Qaida sarakstā Irākā. Ar tiešsaistē publicētu video starpniecību vervēja privātpersonas iesaistīties ISIL un sniedza privātpersonām norādījumus par terora aktu veikšanu; b) ārējā izskata apraksts: augums: 176 cm, svars: 73 kg, miesasbūve: vidēja, acu krāsa: brūna, matu krāsa: melna/plikpaurains, ādas krāsa: brūna; c) runā angļu valodā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 23.11.2021.” |
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/99 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2109
(2021. gada 30. novembris),
ar ko attiecībā uz administratīvām informācijas izmaiņām, kas saistītas ar Savienības atļauju biocīdu saimei “INSECTICIDES FOR HOME USE”, groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/704
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 44. panta 5. punkta pirmo daļu un 50. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
2020. gada 26. maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/704 (2) uzņēmumam “Agrobiothers Laboratoire” tika piešķirta Savienības atļauja ar numuru EU-0021035-0000, kas atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu saimi “INSECTICIDES FOR HOME USE”. |
(2) |
2020. gada 8. septembrī uzņēmums Agrobiothers Laboratoire saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 354/2013 (3) 11. panta 1. punktu Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) iesniedza paziņojumu par minētās regulas pielikuma 1. sadaļas 1. iedaļā aprakstītajām administratīvajām izmaiņām Savienības atļaujā, kas piešķirta biocīdu saimei “INSECTICIDES FOR HOME USE”. |
(3) |
Uzņēmums Agrobiothers Laboratoire ierosināja biocīda raksturojuma kopsavilkumā par biocīdu saimi “INSECTICIDES FOR HOME USE”, kas dots Īstenošanas regulas (ES) 2020/704 II pielikumā, trešajā informācijas līmenī “Atsevišķi produkti meta produkta aprakstā 1” pievienot tirdzniecības nosaukumus. Paziņojums ar lietas numuru BC-DR061688-14 tika ierakstīts Biocīdu reģistrā. |
(4) |
Aģentūra 2020. gada 12. oktobrī saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 354/2013 11. panta 3. punktu Komisijai iesniedza atzinumu (4) par ierosinātajām izmaiņām. Atzinumā secināts, ka grozījumi, kurus atļaujas turētājs lūdzis izdarīt esošajā atļaujā, ietilpst Regulas (ES) Nr. 528/2012 50. panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītajā izmaiņu kategorijā un ka minētās regulas 19. panta nosacījumi arī pēc izmaiņu ieviešanas ir izpildīti. Aģentūra tajā pašā dienā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 354/2013 11. panta 6. punktu Komisijai pārsūtīja pārskatīto biocīda raksturojuma kopsavilkumu visās Savienības valodās. |
(5) |
Komisija ir vienisprātis ar Aģentūras atzinumu un tāpēc uzskata, ka ir lietderīgi grozīt Savienības atļauju biocīdu saimei “INSECTICIDES FOR HOME USE”. |
(6) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) 2020/704 II pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2021. gada 30. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.
(2) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/704 (2020. gada 26. maijs), ar ko piešķir Savienības atļauju biocīdu saimei “INSECTICIDES FOR HOME USE” (OV L 164, 27.5.2020., 19. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 354/2013 (2013. gada 18. aprīlis) par tādu biocīdu izmaiņām, kas atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (OV L 109, 19.4.2013., 4. lpp.).
(4) ECHA opinion of 9 October 2020 on the administrative change of the Union authorisation of the biocidal product family “INSECTICIDES FOR HOME USE”, https://echa.europa.eu/documents/10162/22836226/opinion_for_ua-admin_change_bc-dr061688-14_en.pdf/90bc7c1f-ed8e-a127-982c-4f08b3af513f.
PIELIKUMS
“II PIELIKUMS
Biocīda raksturojuma kopsavilkums biocīdu saimei
“INSECTICIDES FOR HOME USE”
18. produktu veids. Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei (kaitēkļu kontroles līdzekļi)
Atļaujas numurs: EU-0021035-0000
R4BP vienuma numurs: EU-0021035-0000
I DAĻA
PIRMAIS INFORMĀCIJAS LĪMENIS
1. ADMINISTRATĪVĀ INFORMĀCIJA
1.1. Saimes nosaukums
Nosaukums |
“INSECTICIDES FOR HOME USE” |
1.2. Produkta veids(-i)
Produkta veids(-i) |
18 pv – Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei |
1.3. Atļaujas turētājs
Atļaujas turētāja nosaukums un adrese |
Nosaukums |
Agrobiothers Laboratoire |
Adrese |
ZI Route des Platières, 71290 CUISERY, Francija |
|
Atļaujas numurs |
EU-0021035-0000 |
|
R4BP vienuma numurs |
EU-0021035-0000 |
|
Atļaujas piešķiršanas datums |
2020. gada 16. jūnijs |
|
Atļaujas derīguma termiņš |
2030. gada 31. maijs |
1.4. Biocīdu ražotājs(-i)
Ražotāja nosaukums |
Agrobiothers Laboratoire |
Ražotāja adrese |
ZI Route des Platières, 71290 CUISERY, Francija |
Ražotnes atrašanās vieta |
AF3 16 rue de l’Oberwald, 68360 Soultz, Francija |
1.5. Aktīvās(-o) vielas(-u) ražotājs(-i)
Aktīvā viela |
3-Fenoksibenzil(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-dihlorvinil)-2,2-dimetilciklopropānkarboksilāts (permetrīns) |
Ražotāja nosaukums |
Tagros Chemicals India Ltd. (Art.95 List: LIMARU NV (Acting for Tagros Chemicals India Private Limited) |
Ražotāja adrese |
Jhaver Centre, Rajah Annamalai Bldg., IV floor 72 Marshal’s road Egmore, 600008 Chennai, Indija |
Ražotnes atrašanās vieta |
A-4/1&2, Sipcot Industrial Complex, Pachayankuppam Cuddalore,607 005 Tamilnadu, Indija |
Aktīvā viela |
S-metoprēns |
Ražotāja nosaukums |
Babolna bio Ltd. |
Ražotāja adrese |
Szallas u.6 H-, 1107 Budapest, Ungārija |
Ražotnes atrašanās vieta |
Szallas u.6 H-, 1107 Budapest, Ungārija |
2. BIOCĪDU SAIMES SASTĀVS UN PREPARATĪVAIS VEIDS
2.1. Kvalitatīva un kvantitatīva informācija par saimes sastāvu
Vispārpieņemtais nosaukums |
IUPAC nosaukums |
Funkcija |
CAS numurs |
EK numurs |
Saturs (%) |
|
Min. |
Maks. |
|||||
permetrīns |
|
Aktīvā viela |
52645-53-1 |
258-067-9 |
0,177 |
0,177 |
S-metoprēns |
|
Aktīvā viela |
65733-16-6 |
|
0,00225 |
0,00225 |
propān-2-ols |
propān-2-ols |
Neaktīvā viela |
67-63-0 |
200-661-7 |
3,33475 |
3,33475 |
n-butāns |
n-butāns |
Neaktīvā viela |
106-97-8 |
203-448-7 |
63,458 |
63,458 |
propāns |
propāns |
Neaktīvā viela |
74-98-6 |
200-827-9 |
16,271 |
16,271 |
izobutāns |
izobutāns |
Neaktīvā viela |
75-28-5 |
200-857-2 |
4,068 |
4,068 |
2.2. Preparatīvais veids(-i)
Preparatīvais veids |
AE – Aerosola izsmidzinātājs |
II DAĻA
OTRAIS INFORMĀCIJAS LĪMENIS – META PRODUKTA APRAKSTS(-I)
META PRODUKTA APRAKSTS 1
1. META PRODUKTA APRAKSTA 1 ADMINISTRATĪVĀ INFORMĀCIJA
1.1. Meta produkta apraksta 1 identifikators
Identifikators |
IZSMIDZINĀMS INSEKTICĪDS SADZĪVES LIETOŠANAI |
1.2. Atļaujas numura sufikss
Numurs |
1-1 |
1.3. Produkta veids(-i)
Produkta veids(-i) |
18 pv – Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei |
2. META PRODUKTA APRAKSTA 1 SASTĀVS
2.1. Kvalitatīvā un kvantitatīvā informācija par meta produkta sastāva aprakstu 1
Vispārpieņemtais nosaukums |
IUPAC nosaukums |
Funkcija |
CAS numurs |
EK numurs |
Saturs (%) |
|
Min. |
Maks. |
|||||
permetrīns |
|
Aktīvā viela |
52645-53-1 |
258-067-9 |
0,177 |
0,177 |
S-metoprēns |
|
Aktīvā viela |
65733-16-6 |
|
0,00225 |
0,00225 |
propān-2-ols |
propān-2-ols |
Neaktīvā viela |
67-63-0 |
200-661-7 |
3,33475 |
3,33475 |
n-butāns |
n-butāns |
Neaktīvā viela |
106-97-8 |
203-448-7 |
63,458 |
63,458 |
propāns |
propāns |
Neaktīvā viela |
74-98-6 |
200-827-9 |
16,271 |
16,271 |
izobutāns |
izobutāns |
Neaktīvā viela |
75-28-5 |
200-857-2 |
4,068 |
4,068 |
2.2. Meta produkta sastāva 1 veids(-i)
Preparatīvais veids |
AE – Aerosola izsmidzinātājs |
3. META PRODUKTA APRAKSTA 1 BĪSTAMĪBAS UN DROŠĪBAS PRASĪBU APZĪMĒJUMI
Bīstamības apzīmējums |
Īpaši viegli uzliesmojošs aerosols. Tvertne zem spiediena: karstumā var eksplodēt Var izraisīt nāvi, ja norij vai iekļūst elpceļos. Izraisa nopietnu acu kairinājumu. Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām. Satur PERMETRĪNU. Var izraisīt alerģisku reakciju. |
Drošības prasību apzīmējumi |
Medicīniska padoma nepieciešamības gadījumā attiecīgā informācija ir norādīta uz iepakojuma vai etiķetes. Sargāt no bērniem. Uzmanīgi izlasiet visas instrukcijas un ievērojiet tās Sargāt no karstuma, karstām virsmām, dzirkstelēm, atklātas uguns un citiem aizdegšanās avotiem. – Nesmēķēt. Neizsmidzināt uz atklātas uguns vai citiem aizdegšanās avotiem. Nedurt vai nededzināt, arī pēc izlietošanas. Kārtīgi nomazgāt rokas pēc izmantošanas. IEKĻŪSTOT ACĪS: Uzmanīgi skalot ar ūdeni vairākas minūtes.Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpiniet skalot. Ja acu iekaisums nepāriet: Lūdziet palīdzību mediķiem. Aizsargāt no saules gaismas. Nepakļaut temperatūrai, kas pārsniedz 50 °C/122 °F. Uzglabāt temperatūrā, kas nepārsniedz 40 °C/104 °F. Izvairīties no izplatīšanas apkārtējā vidē. Savākt izšļakstīto šķidrumu. Atbrīvoties no satura/tvertnes saskaņā ar vietējiem noteikumiem |
4. ATĻAUTAIS(-IE) LIETOŠANAS VEIDS(-I) META PRODUKTA APRAKSTĀ 1
4.1. Lietošanas apraksts
1. tabula. # 1 – Izsmidzināms sadzīves insekticīds lietošanas veids
Produkta veids(-i) |
18 pv – Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei |
Vajadzības gadījumā sīks atļautā lietošanas veida apraksts |
— |
Mērķorganisms(-i) (tostarp attīstības posmā) |
Blusas Kāpuri Pieauguši insekti Ctenocephalides felis Ticks Ērces: Ixodes ricinus Rhipicephalus sanguineus |
Lietošanas joma(-as) |
Iekštelpas Tādu nemazgājamu mēbeļu un mājas tekstila kā paklāji, grīdsegas, klubkrēsli mērķtiecīga apstrāde |
Lietošanas metode(-es) |
Apsmidzināšana Pēc apstrādājamās virsmas izsūknēšanas ar putekļu sūcēju, produkts tiek izsmidzināts 30 cm attālumā. |
Lietošanas deva(-as) un biežums |
1,3 sekundes izsmidzināt uz aptuveni 1 m2 (2,1 g/m2) Minimālais laika intervāls starp divām apstrādes reizēm ir 6 mēneši. |
Lietotāju kategorija(-as) |
Plašākai sabiedrībai (neprofesionālai lietošanai) |
Iepakojuma izmēri un materiāls |
Skārda loksnes aerosola flakons ar epoksīda fenola aizsarglakas iekšējo pārklājumu (250 ml vai 500 ml) Skārda loksnes aerosola flakons bez iekšējā pārklājuma (300 ml) |
4.1.1. Pielietojumam specifiska lietošanas instrukcija:
Skatīt vispārīgas norādes par lietošanu
4.1.2. Pielietojumam specifiski riska samazināšanas pasākumi:
Skatīt vispārīgas norādes par lietošanu
4.1.3. Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, dati par varbūtējo tiešo vai netiešo ietekmi, neatliekamās palīdzības sniegšanas instrukcijas un ārkārtas pasākumi vides aizsardzībai
Skatīt vispārīgas norādes par lietošanu
4.1.4. Ja nepieciešamas, atkarībā no pielietojuma, instrukcija par biocīda un tā iepakojuma drošu iznīcināšanu
Skatīt vispārīgas norādes par lietošanu
4.1.5. Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, glabāšanas apstākļi un glabāšanas laiks parastos glabāšanas apstākļos
Skatīt vispārīgas norādes par lietošanu
5. VISPĀRĒJIE NORĀDĪJUMI (1) PAR META PRODUKTA APRAKSTA 1 LIETOŠANU
5.1. Lietošanas instrukcija
— |
Produkts ir jālieto tādu nemazgājamu mēbeļu un mājas tekstila kā paklāji, grīdsegas, klubkrēsli mērķtiecīgai apstrādei. |
— |
Pirms lietošanas vienmēr izlasiet etiķeti vai lietošanas instrukciju un ievērojiet visus norādījumus. |
— |
Ievērojiet ieteiktās lietošanas devas. |
— |
Atlikusī efektivitāte līdz pat 6 mēnešiem, kas var samazināties normālas tīrīšanas gadījumā (piemēram, sūknējot paklājus ar putekļusūcēju) vai pārāk intensīvas virsmu izmantošanas gadījumā (piemēram, staigāšana, berze utt.). |
— |
Nepārtrauktas invāzijas gadījumā izmantot alternatīvus produktus, kas satur aktīvās vielas ar atšķirīgu darbības mehānismu, lai izvairītos no rezistences rašanās. Tas nepieciešams, lai no kopējās populācijas likvidētu rezistentos indivīdus. |
— |
Ja, ievērojot turpmāk minētās instrukcijas uz etiķetes/instrukcijā, invāzija tomēr saglabājas, sazinieties ar profesionālu kaitēkļu kontroles speciālistu. |
— |
Nelietot uz kaķiem un citiem dzīvniekiem, vai kaķiem paredzētos mājdzīvnieku grozos. |
— |
Informējiet atļaujas turētāju, ja apstrāde ir neefektīva. |
5.2. Riska samazināšanas pasākumi
— |
Nelietot uz slapjām, mazgājamām virsmām un tekstila. |
— |
Nemazgājiet mēbeles ar mitrām drānām slaucīšanai un neveiciet paklāju un grīdsegu slapjo tīrīšanu, lai novērstu novadīšanu kanalizācijas sistēmā. |
— |
Pirms apstrādes noņemiet visu pārtiku, barību un dzērienus. |
— |
Nelietot uz virsmām un iekārtām, kas atrodas tuvumā vai varētu nonākt saskarē ar pārtiku, barību un dzērieniem. |
— |
Izvairīties no saskares ar acīm. |
— |
Pēc izsmidzināšanas atstājiet telpu un pirms izvēdināšanas ļaujiet iedarboties vienu stundu. |
— |
Pirms lietošanas aizvākt vai apklāt terārijus, akvārijus un dzīvnieku būrus. |
— |
Izsmidzināšanas laikā izslēgt akvārija gaisa filtru. |
— |
Sargāt kaķus no apstrādātajām virsmām. To īpašā jutīguma dēļ pret permetrīnu produkts var izraisīt kaķiem smagas blakusparādības. |
— |
Sargāt no bērniem un mājdzīvniekiem apstrādes laikā. |
5.3. Dati par varbūtējo tiešo vai netiešo ietekmi, pirmās palīdzības sniegšanas instrukcijas, un ārkārtas pasākumi vides aizsardzībai
— |
Ieelpojot: izvest cietušo svaigā gaisā un turēt miera stāvoklī pussēdus pozīcijā. Ja parādās simptomi un/vai ir ieelpots liels daudzums, vērsties pēc medicīniskās palīdzības. |
— |
Saskare ar acīm: nekavējoties skalot ar lielu daudzumu ūdens, pārmaiņus paceļot augšējos un apakšējos plakstiņus. Pārbaudiet un izņemiet kontaktlēcas, ja to var viegli izdarīt. Turpiniet skalot ar remdenu ūdeni vismaz 10 minūtes. Vērsieties pēc medicīniskās palīdzības, ja parādās kairinājums vai redzes traucējumi. |
— |
Saskare ar ādu: novilkt notraipīto apģērbu un apavus. Nomazgāt notraipīto ādu ar ūdeni. Ja parādās simptomi, sazināties ar toksikologu. |
— |
Saskare ar muti: izskalot muti ar ūdeni. Nekavējoties sazināties ar toksikologu, ja parādās simptomi un/vai gadījumā, ja notikusi liela daudzuma saskare ar muti. |
— |
Nedot šķidrumus vai neizraisīt vemšanu apziņas traucējumu gadījumā; novietot atgūšanās pozīcijā un nekavējoties vērsties pēc medicīniskās palīdzības. |
— |
Saglabājiet iepakojumu vai tā marķējumu pieejamā vietā. |
— |
Permetrīns var būt bīstams kaķiem. Ja parādās saindēšanās pazīmes, nekavējoties vērsties veterinārajā palīdzības dienestā un uzrādīt iepakojumu veterinārārstam. |
— |
Piretroīdi var izraisīt parestēziju (ādas dedzināšanu un durstīšanu bez kairinājuma). Ja simptomi saglabājas: vērsieties pēc medicīniskas palīdzības. |
5.4. Instrukcijas par drošu produkta un tā iepakojuma drošu iznīcināšanu
— |
Neizlejiet neizlietoto produktu uz zemes, ūdensceļos, caurulēs (izlietne, tualetes utt.), nedz arī kanalizācijā. |
— |
Utilizējiet neizmantoto produktu un iepakojumu saskaņā ar vietējām prasībām. |
5.5. Produkta glabāšanas apstākļi un glabāšanas laiks normālos uzglabāšanas apstākļos
— |
Uzglabāšanas laiks: 24 mēneši |
— |
Uzglabāt temperatūrā, kas nepārsniedz 40 °C |
— |
Nepakļaut tiešai saules gaismai |
— |
Sargāt no sala |
6. CITA INFORMĀCIJA
7. TREŠAIS INFORMĀCIJAS LĪMENIS: ATSEVIŠĶI PRODUKTI META PRODUKTA APRAKSTĀ 1
7.1. Katra produkta tirdzniecības nosaukums(-i), atļaujas numurs un konkrēts sastāvs
Tirdzniecības nosaukums(-i) |
FRONTLINE PET CARE SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT SPRAY ANTIPARASITAIRE POUR L’HABITAT 300 ML FRISKIES INSECTICIDE HABITAT/HOME VETOCANIS FRONTLINE HOMEGARD SPRAY INSECTICIDE ET ACARICIDE POUR L’HABITAT INSECTICIDE HABITAT/HOME VITALVETO SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VITALVETO/INSECTICIDE HOUSEHOLD SPRAY VITALVETO SPRAY INSECTICIDE POUR L’HABITAT VETOCANIS/INSECTICIDE HOUSEHOLD SPRAY VETOCANIS FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid FRONTLINE HOMEGARD Insecticide and acaricide household spray FRONTLINE HOMEGARD Hyönteisten ja punkkien torjuntasuihke kotitalouksille FRONTLINE HOMEGARD insektizides und akarizides Haushaltsspray FRONTLINE HOMEGARD Spray Εντομοκτόνο και ακαρεοκτόνο σπρέι οικιακής χρήσης FRONTLINE HOMEGARD Spray insetticida e acaricida per l’ambiente domestico FRONTLINE HOMEGARD Insecticide en acaricidespray voor huishoudelijk gebruik FRONTLINE HOMEGARD Husholdningsspray med insekticid og acaricid FRONTLINE HOMEGARD INSETICIDA E ACARICIDA EM SPRAY PARA USO DOMÉSTICO FRONTLINE HOMEGARD Hushållspray med insekticid och akaricid |
||||
Atļaujas numurs |
EU-0021035-0001 1-1 |
||||
Vispārpieņemtais nosaukums |
IUPAC nosaukums |
Funkcija |
CAS numurs |
EK numurs |
Saturs (%) |
permetrīns |
|
Aktīvā viela |
52645-53-1 |
258-067-9 |
0,177 |
S-metoprēns |
|
Aktīvā viela |
65733-16-6 |
|
0,00225 |
propān-2-ols |
propān-2-ols |
Neaktīvā viela |
67-63-0 |
200-661-7 |
3,33475 |
n-butāns |
n-butāns |
Neaktīvā viela |
106-97-8 |
203-448-7 |
63,458 |
propāns |
propāns |
Neaktīvā viela |
74-98-6 |
200-827-9 |
16,271 |
izobutāns |
izobutāns |
Neaktīvā viela |
75-28-5 |
200-857-2 |
4,068 |
(1) Lietošanas instrukcijas, riska mazināšanas pasākumi un citi šajā sadaļā sniegtie lietošanas norādījumi attiecas uz visiem meta produkta aprakstā 1 norādītajiem atļautajiem lietošanas veidiem.
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/108 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2110
(2021. gada 30. novembris),
ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 71. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Āfrikas cūku mēris ir infekcioza vīrusslimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un pazemināt lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu pa Savienību un eksportu uz trešām valstīm. |
(2) |
Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2) tika pieņemta saistībā ar Regulu (ES) 2016/429, un nosaka īpašus Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumus, kuri attiecīgās regulas I pielikumā norādītajām dalībvalstīm (“attiecīgās dalībvalstis”) ierobežotu laiku jāpiemēro minētajā pielikumā norādītajās I, II un III līmeņa ierobežojumu zonās. |
(3) |
Apgabali, kuri kā I, II un III līmeņa ierobežojumu zonas norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, tika noteikti, balstoties uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā. Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā jaunākie grozījumi ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/2024 (3) izdarīti pēc tam, kad bija mainījusies minētās slimības epidemioloģiskā situācija Latvijā, Polijā un Slovākijā. |
(4) |
Jebkādi grozījumi attiecībā uz I, II un III līmeņa ierobežojumu zonām Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu izdarāmi, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju apgabalos, kurus skāris Āfrikas cūku mēris, kopējo šīs slimības epidemioloģisko situāciju attiecīgajā dalībvalstī, tās tālākas izplatīšanās riska līmeni, zinātniski pamatotus principus un kritērijus ģeogrāfiskā zonējuma noteikšanai sakarā ar Āfrikas cūku mēri un Savienības vadlīnijas, par kurām dalībvalstis vienojušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā un kuras publiski pieejamas Komisijas vietnē (4). Sagatavojot šādus grozījumus, būtu jāņem vērā arī tādi starptautiski standarti kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss (5) un attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktā zonējuma pamatojums. |
(5) |
Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2021/2024 pieņemšanas dienas ir bijis jauns Āfrikas cūku mēra uzliesmojums turētu cūku populācijā Polijā un savvaļas cūku populācijā Vācijā. |
(6) |
Turklāt 2021. gada novembrī viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums tika konstatēts turētu cūku populācijā Polijā, Sventokšiskas vojevodistē, konkrētāk, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā nav norādīts kā ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums turētu cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Polijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā nav norādīts kā ierobežojumu zona un ko skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā III līmeņa ierobežojumu zona, un, lai ņemtu vērā šo neseno uzliesmojumu, ir jānosaka jauna I līmeņa ierobežojumu zona. |
(7) |
Turklāt 2021. gada novembrī viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums konstatēts kādai savvaļas cūkai Vācijā, Mēklenburgas–Priekšpomerānijas federālajā zemē, konkrēti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīts kā līmeņa ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums kādai savvaļas cūkai paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Vācijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā nav norādīts kā ierobežojumu zona un ko skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zona, un, lai ņemtu vērā šo neseno uzliesmojumu, ir jānosaka jauna I līmeņa ierobežojumu zona. |
(8) |
Pēc šā nesenā Āfrikas cūku mēra uzliesmojuma turētu cūku populācijā Polijā un savvaļas cūku populācijā Vācijā un ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā, minētajās dalībvalstīs noteiktais zonējums ir atkārtoti novērtēts un atjaunināts. Turklāt atkārtoti novērtēti un atjaunināti ir arī ieviestie riska pārvaldības pasākumi. Šīs pārmaiņas būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā. |
(9) |
Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā situācijā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Vācijā un Polijā būtu jānosaka jaunas, pietiekami plašas ierobežojumu zonas, kuras Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu attiecīgi jānorāda kā I, II un III līmeņa ierobežojumu zonas. Situācija attiecībā uz Āfrikas cūku mēri Savienībā ir ļoti dinamiska, tāpēc, nosakot šādu jaunu ierobežojumu zonu robežas, ir ņemta vērā situācija apkārtējos apgabalos. |
(10) |
Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos Savienībā, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo īstenošanas regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, stātos spēkā iespējami drīz. |
(11) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2021. gada 30. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.
(2) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2021. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 129, 15.4.2021., 1. lpp.).
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2024 (2021. gada 18. novembris), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 411, 19.11.2021., 3. lpp.).
(4) Darba dokuments SANTE/7112/2015/Rev. 3 Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en
(5) OIE Terrestrial Animal Health Code, 28. izdevums, 2019. gads. I sējuma ISBN: 978-92-95108-85-1; II sējuma ISBN: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/
PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šādu:
“I PIELIKUMS
IEROBEŽOJUMU ZONAS
I DAĻA
1. Vācija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:
Bundesland Brandenburg:
— |
Landkreis Dahme-Spreewald:
|
— |
Landkreis Märkisch-Oderland:
|
— |
Landkreis Barnim:
|
— |
Landkreis Uckermark:
|
— |
Landkreis Oder-Spree:
|
— |
Landkreis Spree-Neiße:
|
— |
Landkreis Oberspreewald-Lausitz:
|
— |
Landkreis Elbe-Elster:
|
— |
Landkreis Prignitz:
|
Bundesland Sachsen:
— |
Landkreis Bautzen
|
— |
Stadt Dresden:
|
— |
Landkreis Görlitz:
|
— |
Landkreis Meißen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
— |
Landkreis Vorpommern Greifswald
|
— |
Landkreis Ludwigslust-Parchim:
|
2. Igaunija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:
— |
Hiiu maakond. |
3. Grieķija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Grieķijā:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
4. Latvija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:
— |
Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Gaviezes, Rucavas, Nīcas, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
5. Lietuva
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė. |
6. Ungārija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
7. Polija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:
w województwie kujawsko - pomorskim:
— |
powiat rypiński, |
— |
powiat brodnicki, |
— |
powiat grudziądzki, |
— |
powiat miejski Grudziądz, |
— |
powiat wąbrzeski, |
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
w województwie podlaskim:
— |
gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
— |
gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
— |
gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
— |
gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
w województwie mazowieckim:
— |
powiat ostrołęcki, |
— |
powiat miejski Ostrołęka, |
— |
gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
— |
powiat miejski Płock, |
— |
powiat ciechanowski, |
— |
gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
— |
powiat sierpecki, |
— |
gmina Siemiątkowo w powiecie żuromińskim, |
— |
część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Radzanów, Strzegowo, Stupsk w powiecie mławskim, |
— |
powiat przasnyski, |
— |
powiat makowski, |
— |
powiat pułtuski, |
— |
część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
— |
gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
— |
gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
— |
gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
— |
gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
— |
powiat miejski Radom, |
— |
gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
— |
powiat gostyniński, |
w województwie podkarpackim:
— |
powiat jasielski, |
— |
powiat strzyżowski, |
— |
część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
— |
gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
— |
powiat miejski Przemyśl, |
— |
gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
— |
powiat łańcucki, |
— |
gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
— |
gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
— |
gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
— |
powiat kazimierski, |
— |
część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
powiat sandomierski, |
— |
gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
— |
powiat skarżyski, |
— |
gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
— |
powiat ostrowiecki, |
— |
gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
— |
gminy Bodzentyn, Bieliny, Górno, Łagów, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Nowa Słupia, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Morawica położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim, |
— |
gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
— |
gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
— |
gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim, |
— |
gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim, |
— |
powiat miejski Kielce, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
— |
gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
— |
gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
— |
powiat miejski Skierniewice, |
— |
gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
— |
powiat tomaszowski, |
— |
powiat brzeziński, |
— |
powiat łaski, |
— |
powiat miejski Łódź, |
— |
powat łódzki wschodni, |
— |
powiat pabianicki, |
— |
gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
— |
gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
— |
gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
— |
gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
— |
część powiatu sieradzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
powiat zduńskowolski, |
— |
gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
— |
powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
— |
gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
w województwie śląskim:
— |
gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
w województwie pomorskim:
— |
gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
— |
gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
— |
gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
— |
powiat gdański, |
— |
Miasto Gdańsk, |
— |
powiat tczewski, |
— |
powiat kwidzyński, |
w województwie lubuskim:
— |
gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
— |
gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
powiat oleśnicki, |
— |
gminy Jordanów Śląski, Kąty Wrocławskie, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Długołęka położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
— |
część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
— |
część powiatu miejskiego Wrocław położóna na północny zachód od linii wyznaczonej przez autostradę nr A8, |
— |
gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
— |
powiat średzki, |
— |
miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim, |
— |
część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
powiat miejski Legnica, |
— |
gminy Krotoszyce, Kunice, Legnickie Pole, Miłkowice, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
— |
gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim, |
— |
powiat lwówecki, |
— |
gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
— |
część powiatu trzebnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
— |
gminy Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim, |
w województwie wielkopolskim:
— |
powiat krotoszyński, |
— |
gminy Borek Wielkopolski, Gostyń, Pępowo, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
— |
gmina Osieczna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
— |
powiat miejski Leszno, |
— |
gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
— |
gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
— |
powiat miejski Poznań, |
— |
gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
— |
gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
— |
powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
— |
gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
— |
gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
— |
gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
— |
powiat pleszewski, |
— |
gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
— |
gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
— |
gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
— |
powiat ostrowski, |
— |
powiat miejski Kalisz, |
— |
gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
— |
gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
— |
gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
— |
część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
— |
powiat ostrzeszowski, |
w województwie opolskim:
— |
gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
— |
gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
— |
gmina Praszka, część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
— |
gminy Grodków, Lubsza, Olszanka, Skarbimierz i miasto Brzeg w powiecie brzeskim, |
w województwie zachodniopomorskim:
— |
gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
— |
gminy Banie i Widuchowa, w powiecie gryfińskim, |
— |
gmina Kozielice w powiecie pyrzyckim, |
— |
gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
w województwie małopolskim:
— |
powiat brzeski, |
— |
powiat gorlicki, |
— |
powiat proszowicki, |
— |
powiat nowosądecki, |
— |
powiat miejski Nowy Sącz, |
— |
część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
8. Slovākija
Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:
— |
the whole district of Medzilaborce, |
— |
the whole district of Stropkov, except municipalities included in part II, |
— |
the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
— |
the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
— |
in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
— |
in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom. |
II DAĻA
1. Bulgārija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
2. Vācija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:
Bundesland Brandenburg:
— |
Landkreis Oder-Spree:
|
— |
Landkreis Dahme-Spreewald:
|
— |
Landkreis Spree-Neiße:
|
— |
Landkreis Märkisch-Oderland:
|
— |
Landkreis Barnim:
|
— |
Landkreis Uckermark:
|
— |
Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
— |
Landkreis Prignitz:
|
Bundesland Sachsen:
— |
Landkreis Bautzen:
|
— |
Stadt Dresden:
|
— |
Landkreis Görlitz:
|
— |
Landkreis Meißen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
— |
Landkreis Ludwigslust-Parchim:
|
3. Igaunija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Latvija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes pagasts, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novads, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novada Cirmas, Pureņu, Ņukšu, Pildas, Rundēnu, Istras, Pasienes, Zvirgzdenes, Blontu, Pušmucovas, Mērdzenes, Mežvidu, Salnavas, Malnavas, Goliševas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz dienvidrietumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Kārsavas, Ludzas pilsēta, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Lietuva
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Marijampolės savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės, |
— |
Šakių rajono savivaldybė, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Ungārija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Polija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
— |
powiat elbląski, |
— |
powiat miejski Elbląg, |
— |
powiat gołdapski, |
— |
powiat piski, |
— |
powiat bartoszycki, |
— |
powiat olecki, |
— |
powiat giżycki, |
— |
powiat braniewski, |
— |
powiat kętrzyński, |
— |
powiat lidzbarski, |
— |
gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
— |
powiat mrągowski, |
— |
powiat węgorzewski, |
— |
gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 w powiecie olsztyńskim, |
— |
powiat miejski Olsztyn, |
— |
powiat nidzicki, |
— |
gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
— |
część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
w województwie podlaskim:
— |
powiat bielski, |
— |
powiat grajewski, |
— |
powiat moniecki, |
— |
powiat sejneński, |
— |
gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
— |
powiat miejski Łomża, |
— |
powiat siemiatycki, |
— |
powiat hajnowski, |
— |
gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
— |
gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
— |
gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
— |
powiat białostocki, |
— |
powiat suwalski, |
— |
powiat miejski Suwałki, |
— |
powiat augustowski, |
— |
powiat sokólski, |
— |
powiat miejski Białystok, |
w województwie mazowieckim:
— |
gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
— |
powiat miejski Siedlce, |
— |
gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
— |
powiat łosicki, |
— |
powiat sochaczewski, |
— |
powiat zwoleński, |
— |
powiat kozienicki, |
— |
powiat lipski, |
— |
gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew w powiecie radomskim, |
— |
gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
— |
powiat nowodworski, |
— |
gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
— |
gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
— |
powiat garwoliński, |
— |
gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę S8 biegnącą od południowej granicy miasta Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
— |
część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
— |
część gminy Brańszczyk położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
— |
gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
— |
gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
— |
powiat otwocki, |
— |
powiat warszawski zachodni, |
— |
powiat legionowski, |
— |
powiat piaseczyński, |
— |
powiat pruszkowski, |
— |
powiat grójecki, |
— |
powiat grodziski, |
— |
powiat żyrardowski, |
— |
powiat białobrzeski, |
— |
powiat przysuski, |
— |
powiat miejski Warszawa, |
w województwie lubelskim:
— |
powiat bialski, |
— |
powiat miejski Biała Podlaska, |
— |
gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
— |
powiat puławski, |
— |
powiat rycki, |
— |
powiat łukowski, |
— |
powiat lubelski, |
— |
powiat miejski Lublin, |
— |
powiat lubartowski, |
— |
powiat łęczyński, |
— |
powiat świdnicki, |
— |
gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
— |
gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
— |
powiat krasnostawski, |
— |
powiat chełmski, |
— |
powiat miejski Chełm, |
— |
powiat tomaszowski, |
— |
część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
powiat opolski, |
— |
powiat parczewski, |
— |
powiat włodawski, |
— |
powiat radzyński, |
— |
powiat miejski Zamość, |
— |
gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
w województwie podkarpackim:
— |
część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
— |
gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
— |
gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
— |
gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
— |
gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
— |
gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
— |
powiat leżajski, |
— |
powiat niżański, |
— |
powiat tarnobrzeski, |
— |
gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzeczew powiecie przeworskim, |
w województwie pomorskim:
— |
gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
— |
gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
— |
gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
— |
część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
— |
gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
w województwie lubuskim:
— |
gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
— |
powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
— |
gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
— |
powiat żarski, |
— |
gmina Cybinka w powiecie słubickim, |
— |
gminy Gozdnica i Wymiarki w powiecie żagańskim, |
— |
gminy Bobrowice, Bytnica, Gubin z miastem Gubin, Maszewo, Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
powiat zgorzelecki, |
— |
gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
— |
gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
— |
gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Skierczyn w powiecie lubańskim, |
— |
część powiatu miejskiego Wrocław położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A8, |
— |
gminy Czernica, Siechnice, część gminy Długołęka położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr S8, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
— |
gminy Jelcz- Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
w województwie wielkopolskim:
— |
powiat wolsztyński, |
— |
gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
— |
gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
— |
część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
— |
powiat obornicki, |
— |
część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
— |
gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
— |
część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
— |
gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
— |
część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
— |
gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
— |
gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
— |
gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
w województwie zachodniopomorskim:
— |
gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
— |
gminy Cedynia, Chojna, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój w powiecie gryfińskim. |
8. Slovākija
Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:
— |
the whole district of Gelnica, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok |
— |
in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
the whole district of Sobrance, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov, |
— |
in the whole district of Sabinov, |
— |
in the district of Stropkov, the whole municipalities of Bžany, Lomné, Kručov, Nižná Olšava, Miňovce, Turany nad Ondavou, Vyšný Hrabovec, Tokajík, Mrázovce, Breznica, Brusnica, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
— |
in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, Fijaš, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár |
— |
the whole district of Zvolen, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava, |
— |
In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
III DAĻA
1. Bulgārija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the Pazardzhik region:
|
— |
the Pleven region:
|
— |
the Plovdiv region
|
— |
the Ruse region:
|
— |
the Shumen region:
|
— |
the Silistra region:
|
— |
the Sliven region:
|
— |
the Targovishte region:
|
— |
the Vidin region,
|
— |
the Veliko Tarnovo region:
|
— |
the whole region of Vratza, |
— |
in Varna region:
|
— |
in Burgas region:
|
2. Itālija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:
— |
tutto il territorio della Sardegna |
3. Latvija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:
— |
Ludzas novada Briģu, Nirzas pagasts, Līdumnieku pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508 un upes Kurjanka posmā no autoceļa V510 līdz Krievijas Federācijas robežai, Ciblas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V508, V511, Isnaudas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa V511, V506, Lauderu pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V544, V514, V539, Zaļesjes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V539, V513, P52 un A12, Zilupes pilsēta. |
4. Polija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
powiat działdowski, |
— |
część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
powiat nowomiejski, |
— |
gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
— |
część powiatu olsztyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
— |
gminy Barczewo, Purda, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie olsztyńskim, |
— |
gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
w województwie mazowieckim:
— |
część powiatu żuromińskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
— |
część powiatu mławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
w województwie lubelskim:
— |
gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
— |
gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
— |
gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
— |
gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
— |
gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
w województwie podkarpackim:
— |
powiat mielecki, |
— |
gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
— |
część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
— |
gminy Czarna, Pilzno, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
— |
gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
— |
gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
w województwie lubuskim:
— |
gminy Górzyca, Ośno Lubuskie, Rzepin, Słubice w powiecie słubickim, |
— |
gmina Dąbie w powiecie krośnieńskim, |
— |
gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań z miastem Żagań w powiecie żagańskim, |
— |
powiat sulęciński, |
— |
powiat międzyrzecki, |
— |
powiat nowosolski, |
— |
powiat wschowski, |
— |
powiat świebodziński, |
— |
powiat zielonogórski |
— |
powiat miejski Zielona Góra, |
w województwie wielkopolskim:
— |
gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
— |
gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
— |
powiat rawicki, |
— |
powiat nowotomyski, |
— |
powiat międzychodzki, |
— |
gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
— |
gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
powiat górowski, |
— |
gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
— |
powiat głogowski, |
— |
powiat bolesławiecki, |
— |
gminy Chocianów, Gaworzyce, Radwanice i Przemków w powiecie polkowickim, |
— |
gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim, |
— |
gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim, |
— |
część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim, |
— |
część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 biegnącej od północnej granicy gminy do południowej granicy gminy w miejcowości Lasowice w powiecie milickim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
— |
gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
— |
gminy Chęciny, Chmielnik, Łopuszno, Pierzchnica, część gminy Morawica położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna Nida, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim, |
— |
gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim, |
— |
gmina w powiecie pińczowskim, |
— |
gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
— |
gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
— |
część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
w województwie opolskim:
— |
część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 4715E w powiecie oleskim, |
— |
część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
— |
część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
w województwie małopolskim:
— |
gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim, |
— |
gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
— |
powiat miejski Tarnów. |
5. Rumānija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Rumānijā:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
6. Slovākija
Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:
— |
In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
— |
In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
— |
the whole district of Trebišov’, |
— |
The whole district of Vranov and Topľou, |
— |
In the district of Veľký Krtíš: Malé Zlievce, Glabušovce, Olováry, Zombor, Čeláre, Bušince, Kováčovce, Vrbovka, Kiarov, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Dolné Plachtince, Stredné Plachtince, Horné Plachtince, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Modrý kameň, Veľké Straciny, Malé Straciny, Dolné Strháre, Horné Strháre, Pôtor, Horná Strehová, Slovenské Kračany, Chrťany, Závada, Vieska, Dolná strehová, Ľuboriečka, Veľké Zlievce, Muľa, Opatovská Nová ves, Bátorová, Nenince, Pribelce, |
— |
In the district of Brezno: Brezno, Čierny Balog, Drábsko, Sihla, Pohronská Polhora, Michalová, Bacúch, Beňuš, Braväcovo, Jarabá, Bystrá, Horná Lehota, Mýto pod ďumbierom, Podbrezová, Osrblie, Hronec, Valaská, |
— |
In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, |
— |
In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša. |
LĒMUMI
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/146 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/2111
(2021. gada 25. novembris)
par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, jāieņem attiecībā uz Zivsaimniecības darba grupas izveidi un tās reglamenta pieņemšanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2021. gada 29. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2021/689 (1) par to, lai noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (2) (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”). Tirdzniecības un sadarbības nolīgums stājās spēkā 2021. gada 1. maijā. |
(2) |
Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 1. punkta q) apakšpunktu ir izveidota Specializētā zvejniecības komiteja. Tās pilnvaras ir noteiktas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 4. punktā. Specializētās zvejniecības komitejas uzdevumi un kompetences jomas neizsmeļošā veidā ir uzskaitīti Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 508. pantā. |
(3) |
Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 4. punkta f) apakšpunkts pilnvaro Specializēto zvejniecības komiteju izveidot, uzraudzīt, koordinēt un likvidēt darba grupas. Ievērojot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 9. panta 2. punktu ikviena izveidotā darba grupa komitejas uzraudzībā palīdz tai komitejai veikt tās uzdevumus un jo īpaši sagatavo minētās komitejas darbu un pilda jebkurus uzdevumus, ko darba grupai uzticējusi minētā komiteja. Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 9. panta 4. punktā ir paredzēts, ka ikviena izveidotā darba grupa nosaka savu reglamentu, sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties. |
(4) |
Padome 2021. gada 5. oktobrī pieņēma Lēmumu (ES) 2021/1765 (3) par nostāju, kas Savienības vārdā 2021.–2026. gada periodam jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā. Minētais lēmums skar attiecīgās komitejas darba grupu uzraudzību un koordinēšanu, bet neskar to izveidi un likvidēšanu. |
(5) |
Ievērojot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 4. punkta f) apakšpunktu, ir lietderīgi, ka Specializētā zvejniecības komiteja izveido darba grupu, kas darbojas tās pakļautībā. Zivsaimniecības darba grupai būtu jānosaka savs reglaments un regulāri jāziņo par savām darbībām Specializētajai zvejniecības komitejai. |
(6) |
Zivsaimniecības darba grupai būtu jāpilda informācijas apmaiņas, tehnisku diskusiju un savstarpēju apspriežu foruma funkcija. Izņemot tās reglamenta pieņemšanu, nav paredzēts, ka Zivsaimniecības darba grupa pieņem aktus vai pasākumus ar juridiskām sekām. Turklāt, tā kā nevar izslēgt iespēju, ka Zivsaimniecības darba grupa, veicot Specializētās zvejniecības komitejas uzticētos uzdevumus, sagatavo vai izņēmuma kārtā pieņem aktus ar juridiskām sekām, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas šādos gadījumos Savienības vārdā jāieņem Zivsaimniecības darba grupas sanāksmēs. |
(7) |
Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā attiecībā uz Zivsaimniecības darba grupas izveidošanu, kā arī nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Zivsaimniecības darba grupā attiecībā uz tās reglamenta un uz citu aktu ar juridiskām sekām pieņemšanu, un minēto nostāju precizēšana Padomei būtu jānosaka saskaņā ar attiecīgajiem Līgumu, Lēmuma (ES) 2021/689 un šā lēmuma noteikumiem. |
(8) |
Zivsaimniecības darba grupas sanāksmes būtu jāsagatavo, cieši sadarbojoties un iesaistot Padomi un tās darba sagatavošanas struktūras. |
(9) |
Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu, ir nekavējoties un pilnībā jāinformē Eiropas Parlaments, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā attiecībā uz Zivsaimniecības darba grupas izveidošanu, ir izklāstīta šā Lēmuma I pielikumā.
2. Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Zivsaimniecības darba grupā attiecībā uz Zivsaimniecības darba grupas reglamenta pieņemšanu, un tās precizēšana ir izklāstīta šā Lēmuma II pielikumā.
3. Savienības nostāja Zivsaimniecības darba grupā, kad tā tiek lūgta sagatavot vai pieņemt aktus ar juridiskām sekām, tiek sīkāk precizēta saskaņā ar šā Lēmuma III pielikumu.
2. pants
Vajadzības gadījumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma šo lēmumu izvērtē un, ja tas ir lietderīgi, pārskata. Pārskatīšana jebkurā gadījumā notiek līdz 2022. gada 31. decembrim.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2021. gada 25. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
Z. POČIVALŠEK
(1) Padomes Lēmums (ES) 2021/689 (2021. gada 29. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 149, 30.4.2021., 2. lpp.).
(2) Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.).
(3) Padomes Lēmums (ES) 2021/1765 (2021. gada 5. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā 2021.–2026. gada periodam jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (OV L 355, 7.10.2021., 135. lpp.).
I PIELIKUMS
SAVIENĪBAS NOSTĀJA SPECIALIZĒTĀS ZVEJNIECĪBAS KOMITEJĀ ATTIECĪBĀ UZ ZIVSAIMNIECĪBAS DARBA GRUPAS IZVEIDI
Savienība cenšas nodrošināt, ka Zivsaimniecības darba grupa Specializētās zvejniecības komitejas uzraudzībā tiek izveidota kā informācijas apmaiņas, tehnisku diskusiju un savstarpēju apspriežu forums. Zivsaimniecības darba grupa Specializētās zvejniecības komitejas uzraudzībā palīdz šai komitejai veikt tās uzdevumus un jo īpaši sagatavo Specializētās zvejniecības komitejas darbu un pilda jebkurus uzdevumus, ko minētajai darba grupai uzticējusi minētā komiteja.
II PIELIKUMS
SAVIENĪBAS NOSTĀJA ZIVSAIMNIECĪBAS DARBA GRUPĀ ATTIECĪBĀ UZ ZIVSAIMNIECĪBAS DARBA GRUPAS REGLAMENTA PIEŅEMŠANU
Savienība cenšas nodrošināt, ka Zivsaimniecības darba grupas reglamenta pamatā ir Partnerības padomes un komiteju reglaments, kas izklāstīts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 1. pielikumā, vienlaikus paredzot, ka Padome apstiprina pielāgojumus, pamatojoties uz nostājas dokumentiem, ko iesniedz Komisija. Zivsaimniecības darba grupas reglamentā var paredzēt arī dažādus tematiskos sastāvus.
Pirms reglamenta pieņemšanas Zivsaimniecības darba grupā Komisija pietiekami savlaicīgi pirms Zivsaimniecības darba grupas sanāksmes vai darba grupas rakstiskas procedūras un jebkurā gadījumā ne vēlāk ka astoņas darba dienas pirms attiecīgās sanāksmes vai rakstiskās procedūras izmantošanas Padomei nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi, lai tā varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas.
III PIELIKUMS
SAVIENĪBAS NOSTĀJAS ZIVSAIMNIECĪBAS DARBA GRUPAS SANĀKSMĒS PRECIZĒŠANA
Kad Zivsaimniecības darba grupa sagatavo vai pieņem aktus ar juridiskām sekām, tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai Savienības vārdā paužamajā nostājā būtu ņemta vērā Komisijai nosūtītā jaunākā zinātniskā un cita būtiskā informācija, un lai tā atbilstu Lēmuma (ES) 2021/1765 I un II pielikumam.
Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami savlaicīgi pirms katras Zivsaimniecības darba grupas sanāksmes vai minētās darba grupas rakstiskas procedūras, tostarp kad tā gatavo un pieņem reglamentu, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā astoņas darba dienas pirms attiecīgās sanāksmes vai rakstiskās procedūras izmantošanas Padomei nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi, lai tā varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas.
Šajā pielikumā izklāstītie principi nosaka Komisijas darbu Zivsaimniecības darba grupas sanāksmju laikā.
Ja Zivsaimniecības darba grupas sanāksmes gaitā panākt vienošanos par jaunu elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, jautājumu saskaņā ar šajā pielikumā izklāstīto procedūru nodod Padomei.
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/151 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/2112
(2021. gada 25. novembris),
ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/852 (2019. gada 21. maijs), ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu (1),
ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam. |
(2) |
Padome 2019. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/2157 (2), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus. |
(3) |
Pēc Sabine SÜTTERLIN-WAACK kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta. |
(4) |
Vācijas valdība uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju ir ierosinājusi iecelt Claus Christian CLAUSSEN kungu, reģionālas vai vietējas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Minister für Justiz, Europa und Verbraucherschutz des Landes Schleswig-Holstein (Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes tieslietu, Eiropas lietu un patērētāju aizsardzības ministrs), |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts Claus Christian CLAUSSEN kungs, reģionālas vai vietējas struktūras pārstāvis, kam ir vēlētas varas pilnvaras, Minister für Justiz, Europa und Verbraucherschutz des Landes Schleswig-Holstein (Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes tieslietu, Eiropas lietu un patērētāju aizsardzības ministrs),
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2021. gada 25. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
Z. POČIVALŠEK
(1) OV L 139, 27.5.2019., 13. lpp.
(2) Padomes Lēmums (ES) 2019/2157 (2019. gada 10. decembris), ar ko laikposmam no 2020. gada 26. janvāra līdz 2025. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļu aizstājējus (OV L 327, 17.12.2019., 78. lpp.).
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/152 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/2113
(2021. gada 30. novembris),
ar ko nolūkā atvieglot tiesības brīvi pārvietoties Savienībā nosaka Salvadoras Republikas izdoto Covid-19 sertifikātu līdzvērtīgumu sertifikātiem, kuri izdoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/953
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/953 (2021. gada 14. jūnijs) par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) 2021/953 nosaka sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (“ES digitālais Covid sertifikāts”) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru, kura mērķis ir atvieglot sertifikāta turētāju tiesību uz brīvu pārvietošanos izmantošanu Covid-19 pandēmijas laikā. Minētā regula arī palīdz atvieglot to brīvas pārvietošanās ierobežojumu pakāpenisku un koordinētu atcelšanu, kurus dalībvalstis ieviesušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem nolūkā ierobežot SARS-CoV-2 izplatīšanos. |
(2) |
Regula (ES) 2021/953 ļauj akceptēt Covid-19 sertifikātus, ko trešās valstis izdevušas Savienības pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, ja Komisija konstatē, ka minētie Covid-19 sertifikāti ir izdoti saskaņā ar standartiem, kas uzskatāmi par līdzvērtīgiem tiem, kuri noteikti saskaņā ar šo regulu. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/954 (2) dalībvalstīm ir jāpiemēro Regulā (ES) 2021/953 paredzētie noteikumi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas minētās regulas darbības joma, bet kuri likumīgi uzturas vai dzīvo to teritorijā un kuriem ir tiesības ceļot uz citām dalībvalstīm saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tāpēc visi šajā lēmumā izklāstītie konstatējumi par līdzvērtību būtu jāpiemēro Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātiem, ko Salvadoras Republika izdod Savienības pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem. Līdzīgi, pamatojoties uz Regulu (ES) 2021/954, šādi konstatējumi par līdzvērtību arī būtu jāattiecina uz Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātiem, ko Salvadoras Republika izdod trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. |
(3) |
Salvadoras Republika 2021. gada 29. augustā sniedza Komisijai detalizētu informāciju par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu izdošanu saskaņā ar sistēmu, kuras nosaukums ir Comprobante electrónico de vacunación. Salvadoras Republika informēja Komisiju, ka tā uzskata, ka tās Covid-19 sertifikāti tiek izdoti saskaņā ar standartu un tehnoloģisku sistēmu, kuri ir sadarbspējīgi ar uzticamības satvaru, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/953, un kuri ļauj verificēt sertifikātu autentiskumu, derīgumu un integritāti. Šajā saistībā Salvadoras Republika informēja Komisiju, ka Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātos, ko Salvadoras Republika izdevusi saskaņā ar sistēmu Comprobante electrónico de vacunación, ir ietverti Regulas (ES) 2021/953 pielikumā minētie dati. |
(4) |
Salvadoras Republika informēja Komisiju arī par to, ka tā akceptē vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātus, ko dalībvalstis un EEZ valstis izdevušas saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953. |
(5) |
Pēc Salvadoras Republikas pieprasījuma Komisija 2021. gada 4. novembrī veica tehniskus testus, kas apliecināja, ka Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikāti, ko izdevusi Salvadoras Republika, atbilst sistēmai Comprobante electrónico de vacunación, kura ir sadarbspējīga ar uzticamības satvaru, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/953, un ļauj verificēt šo sertifikātu autentiskumu, derīgumu un integritāti. Komisija arī apstiprināja, ka Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātos, ko Salvadoras Republika izdevusi saskaņā ar sistēmu Comprobante electrónico de vacunación, ir ietverti vajadzīgie dati. |
(6) |
Turklāt Salvadoras Republika informēja Komisiju, ka tā izdod sadarbspējīgus vakcinācijas sertifikātus Covid-19 vakcīnām. Pašlaik šīs vakcīnas ir Comirnaty, Spikevax un CoronaVac. |
(7) |
Salvadoras Republika arī informēja Komisiju, ka izdos sadarbspējīgus testa sertifikātus tikai nukleīnskābes amplifikācijas testiem, bet ne ātrajiem antigēna testiem. |
(8) |
Turklāt Salvadoras Republika informēja Komisiju par to, ka tā izdos sadarbspējīgus pārslimošanas sertifikātus. Šie sertifikāti ir derīgi ne ilgāk kā 180 dienas pēc pirmā pozitīvā testa datuma. |
(9) |
Turklāt Salvadoras Republika informēja Komisiju, ka tad, kad verificētāji Salvadorā verificēs sertifikātus, tajos iekļautie persondati tiks apstrādāti, tikai lai verificētu un apstiprinātu turētāja vakcināciju, testa rezultātus vai pārslimošanas statusu, un pēc tam tie netiks glabāti. |
(10) |
Tādējādi ir izpildīti nepieciešamie elementi, lai konstatētu, ka Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikāti, ko Salvadoras Republika izdevusi saskaņā ar sistēmu Comprobante electrónico de vacunación, ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem sertifikātiem, kuri izdoti saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953. |
(11) |
Tādēļ Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikāti, kurus Salvadoras Republika izdevusi saskaņā ar sistēmu Comprobante electrónico de vacunación, būtu jāakceptē saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti Regulas (ES) 2021/953 5. panta 5. punktā, 6. panta 5. punktā un 7. panta 8. punktā. |
(12) |
Lai šo lēmumu varētu īstenot, Salvadoras Republika būtu jāsavieno ar ES digitālā Covid sertifikāta uzticamības satvaru, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/953. |
(13) |
Lai aizsargātu Savienības intereses, jo īpaši sabiedrības veselības jomā, Komisija var izmantot savas pilnvaras, lai apturētu šā lēmuma piemērošanu vai to atceltu, ja vairs netiek izpildīti Regulas (ES) 2021/953 8. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi. |
(14) |
Lai iespējami drīz Salvadoras Republiku savienotu ar ES digitālā Covid sertifikāta uzticamības satvaru, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/953, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
(15) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2021/953 14. pantu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lai atvieglotu tiesības brīvi pārvietoties Savienībā, Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātus, ko Salvadoras Republika izdevusi saskaņā ar sistēmu Comprobante electrónico de vacunación, uzskata par līdzvērtīgiem tiem sertifikātiem, kuri izdoti saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953.
2. pants
Salvadoras Republika tiek savienota ar ES digitālā Covid sertifikāta uzticamības satvaru, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/953.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2021. gada 30. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 211, 15.6.2021., 1. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/954 (2021. gada 14. jūnijs) par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā (OV L 211, 15.6.2021., 24. lpp.).
TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/155 |
AR TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMA STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES, 8. PANTA 1. PUNKTA P) APAKŠPUNKTU IZVEIDOTĀS SPECIALIZĒTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2021
(2021. gada 29. oktobris)
attiecībā uz Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju pielikumu grozījumiem [2021/2114]
SPECIALIZĒTĀ KOMITEJA
ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (1) (Tirdzniecības un sadarbības nolīgums), un jo īpaši tā Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSC.68. pantu,
tā kā:
(1) |
Ievērojot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSC.68. pantu, Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā var grozīt minētā protokola pielikumus un papildinājumus. |
(2) |
Būtu jāgroza Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSC-1., SSC-3., SSC-4., SSC-5. un SSC-6. pielikums, ciktāl tie atspoguļo dalībvalstu un Apvienotās Karalistes tiesību aktus, jo īpaši lai ņemtu vērā jaunākās izmaiņas valstu tiesību aktos. SSC-1. pielikuma virsraksts būtu jālabo, lai tas neattiektos tikai uz “naudas” pabalstiem. SSC-7. pielikuma SSCI-1. papildinājums būtu jāgroza, lai atspoguļotu lēmumu, ko pieņēmusi viena no tajā uzskaitītajām vienošanās Pusēm. |
(3) |
Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSC.11. panta 6. punktā noteikts, ka mēnesi pēc Tirdzniecības un sadarbības nolīguma stāšanās spēkā Pusēm pēc iespējas drīz jāpublicē atjaunināts SSC-8. pielikums, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Dalībvalstu un Apvienotās Karalistes ierakstus Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSC-1., SSC-3., SSC-4., SSC-5. un SSC-6. pielikumā, kā arī ierakstus SSC-7. pielikuma SSCI-1. papildinājumā atjaunina, kā paredzēts šā lēmuma I pielikumā.
Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSC-8. pielikumu atjaunina, kā paredzēts šā lēmuma II pielikumā.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā.
Briselē un Londonā, 2021. gada 29. oktobrī
Specializētās komitejas sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā vārdā –
Līdzpriekšsēdētāji
Jordi CURELL GOTOR
Ronan O’CONNOR
I PIELIKUMS
“SSC-1. PIELIKUMS
DAŽI PABALSTI, KURIEM NEPIEMĒRO ŠO PROTOKOLU
1. DAĻA
SPECIĀLIE NO IEMAKSĀM NEATKARĪGIE NAUDAS PABALSTI
(šā protokola SSC.3. panta 4. punkta a) apakšpunkts)
i) APVIENOTĀ KARALISTE
a) |
Valsts pensiju kredīts (2002. gada Likums par valsts pensiju kredītu un Ziemeļīrijas 2002. gada Likums par valsts pensiju kredītu); |
b) |
darba meklētāju pabalsti, ko aprēķina, ņemot vērā ienākumus (1995. gada Darba meklētāju likums un Ziemeļīrijas 1995. gada Rīkojums par darba meklētājiem); |
c) |
iztikas pabalsti cilvēkiem ar invaliditāti, mobilitātes komponents (1992. gada Likums par sociālās apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem un Ziemeļīrijas 1992. gada Likums par sociālās apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem); |
d) |
personīgās neatkarības maksājums, mobilitātes komponents (2012. gada Likums par sociālās labklājības sistēmas reformu (4. daļa) un Ziemeļīrijas 2015. gada Rīkojums par labklājības sistēmas reformu (5. daļa)); |
e) |
nodarbinātības un atbalsta pabalsts, ko aprēķina, ņemot vērā ienākumus (2007. gada Likums par sociālās labklājības sistēmas reformu un Ziemeļīrijas 2007. gada Likums par sociālās labklājības sistēmas reformu); |
f) |
“Best Start Foods” maksājums (Skotijas 2019. gada Noteikumi par labklājības sistēmu pārtikas jomā (“Best Start Foods”) (SSI 2019/193)); |
g) |
“Best Start” dotācijas (grūtniecības un bērna piedzimšanas dotācija, agrīnas izglītības dotācija, skolas vecuma dotācija) (Skotijas 2018. gada Noteikumi par atbalstu agrīniem gadiem (“Best Start” dotācijas) (SSI 2018/370)); |
h) |
apbedīšanas atbalsta maksājums (“Funeral Expense Assistance” Skotijas 2019. gada noteikumi (SSI 2019/292)); |
i) |
Skotijas bērnu maksājums (“Scottish Child Payment” 2020. gada Noteikumi par Skotijas bērnu maksājumu (SSI 2020/351)). |
ii) DALĪBVALSTIS
AUSTRIJA
Kompensācijas piemaksa (1955. gada 9. septembra Federālais likums par vispārējo sociālo apdrošināšanu – ASVG, 1978. gada 11. oktobra Federālais likums par tirdzniecībā un komercdarbībā iesaistītu personu sociālo apdrošināšanu – GSVG un 1978. gada 11. oktobra Federālais likums par lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu – BSVG).
BEĻĢIJA
a) |
Ienākumu pabalsts (1987. gada 27. februāra Likums) (Inkomensvervangende tegemoetkoming/Allocation de remplacement de revenus); |
b) |
garantēti ienākumi veciem cilvēkiem (2001. gada 22. marta likums) (Inkomensgarantie voor ouderen/ Revenu garanti aux personnes âgées). |
BULGĀRIJA
Sociālā vecuma pensija (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 89.a pants).
KIPRA
a) |
Sociālā pensija (1995. gada Likums par sociālām pensijām (Likums 25(I)/95) ar grozījumiem); |
b) |
invaliditātes pabalsts smagu kustību traucējumu gadījumos (Ministru Padomes 1992. gada 16. oktobra Lēmums Nr. 38210, 1994. gada 1. augusta Lēmums Nr. 41370, 1997. gada 11. jūnija Lēmums Nr. 46183 un 2001. gada 16. maija Lēmums Nr. 53675); |
c) |
speciāls pabalsts neredzīgām personām (1996. gada Speciālo pabalstu likums (Likums 77(I)/96) ar grozījumiem). |
DĀNIJA
Mājokļa izmaksas pensionāriem (Likums par individuālu mājokļu pabalstu, konsolidēts ar 1995. gada 29. marta Likumu Nr. 204).
IGAUNIJA
Bezdarbnieka valsts pabalsts (2005. gada 29. septembra Darba tirgus pakalpojumu un atbalsta likums).
SOMIJA
a) |
Mājokļu pabalsts pensionāriem (Likums par mājokļa pabalstu pensionāriem, 571/2007); |
b) |
darba tirgus atbalsts (Likums par bezdarbnieka pabalstiem, 1290/2002). |
FRANCIJA
a) |
Papildu piemaksas no šādiem avotiem:
(1956. gada 30. jūnija likums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā); |
b) |
pieaugušo invaliditātes pabalsts (1975. gada 30. jūnija likums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā); |
c) |
īpašs pabalsts (1952. gada 10. jūlija likums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā) saistībā ar iegūtajām tiesībām; |
d) |
vecuma solidaritātes pabalsts (2004. gada 24. jūnija rīkojums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā), no 2006. gada 1. janvāra. |
VĀCIJA
a) |
Iztikas minimums veciem cilvēkiem un personām, kurām saskaņā ar Sociālā kodeksa XII grāmatas 4. nodaļu ir samazināta pelnītspēja (Leistungen der Grundsicherung im Alter und bei Erwerbsminderung nach dem Vierten Kapitel des Zwölften Buches Sozialgesetzbuch); |
b) |
pabalsti, lai saskaņā ar pamatnoteikumiem segtu iztikas izmaksas darba meklētājiem, saskaņā ar Sociālā kodeksa II grāmatu (Leistungen zur Sicherung des Lebensunterhalts in der Grundsicherung für Arbeitssuchende nach dem Zweiten Buch Sozialgesetzbuch). |
GRIEĶIJA
Īpaši pabalsti veciem cilvēkiem (Likums 1296/82).
UNGĀRIJA
a) |
Ikgadējais invaliditātes pabalsts (Ministru padomes Dekrēts Nr. 83/1987 (XII 27) par ikgadējo invaliditātes pabalstu); |
b) |
vecuma pabalsts (1993. gada III Akts par sociālo pārvaldību un sociālajiem pabalstiem). |
ĪRIJA
a) |
Darba meklētāju pabalsts (2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma 3. daļas 2. nodaļa); |
b) |
valsts pensija (no iemaksām neatkarīga), (2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma 3. daļas 4. nodaļa); |
c) |
atraitnes, atraitņa vai pārdzīvojušu partneru reģistrētās partnerattiecībās (no iemaksām neatkarīga) pensija (2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma 3. daļas 6. nodaļa); |
d) |
invaliditātes pabalsts (2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma 3. daļas 10. nodaļa); |
e) |
pārvietošanās pabalsts (grozītā 1970. gada Veselības likuma 61. iedaļa); |
f) |
pensija neredzīgajiem (2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma 3. daļas 5. nodaļa). |
ITĀLIJA
a) |
Sociālās pensijas personām, kurām nav iztikas līdzekļu (1969. gada 30. aprīļa Likums Nr. 153); |
b) |
pensijas un pabalsti civilpersonām ar invaliditāti vai īpašām vajadzībām (1971. gada 30. marta Likums Nr. 118, 1980. gada 11. februāra Likums Nr. 18 un 1988. gada 23. novembra Likums Nr. 508); |
c) |
pensijas un pabalsti nedzirdīgām un mēmām personām (1970. gada 26. maija Likums Nr. 381 un 1988. gada 23. novembra Likums Nr. 508); |
d) |
pensijas un pabalsti neredzīgām civilpersonām (1970. gada 27. maija Likums Nr. 382 un 1988. gada 23. novembra Likums Nr. 508); |
e) |
minimālo pensiju papildu pabalsti (1952. gada 4. aprīļa Likums Nr. 218, 1983. gada 11. novembra Likums Nr. 638 un 1990. gada 29. decembra Likums Nr. 407); |
f) |
invaliditātes pabalsta papildu pabalsti (1984. gada 12. jūnija Likums Nr. 222); |
g) |
sociālais pabalsts (1995. gada 8. augusta Likums Nr. 335); |
h) |
sociālās piemaksas (1. panta 1. un 12. punkts 1988. gada 29. decembra Likumā Nr. 544 un tā turpmākos grozījumos). |
LATVIJA
a) |
Valsts sociālā nodrošinājuma pabalsts (2003. gada 1. janvāra Valsts sociālo pabalstu likums); |
b) |
pabalsts transporta izdevumu kompensēšanai personām ar invaliditāti, kurām ir apgrūtināta pārvietošanās (2003. gada 1. janvāra Valsts sociālo pabalstu likums). |
LIETUVA
a) |
Sociālās palīdzības, invaliditātes un vecuma pensijas (5. un 6. pants 1994. gada Likumā par sociālās palīdzības pensijām Nr. 1-675, ar grozījumiem); |
b) |
sociālā pabalsta kompensācija (12. pants 1994. gada Likumā par sociālās palīdzības pensijām Nr. I-675, ar grozījumiem); |
c) |
transporta izdevumu kompensācija personām ar invaliditāti, kurām ir pārvietošanās grūtības (7. un 71. pants 2000. gada Likumā par transporta izdevumu kompensācijām, ar grozījumiem). |
LUKSEMBURGA
Ienākumi personām ar smagu invaliditāti (2003. gada 12. septembra Likuma 1. panta 2. punkts), izņemot personas, kuras ir atzītas par invalīdiem, bet kuras strādā parastos darba tirgus apstākļos vai nodrošinātos apstākļos.
MALTA
a) |
Papildu piemaksa (1987. gada Sociālā nodrošinājuma likuma (Cap. 318) 73. pants); |
b) |
vecuma pensija (1987. gada Sociālā nodrošinājuma likums (Cap. 318)). |
NĪDERLANDE
a) |
1997. gada 24. aprīļa Likums par darba un nodarbinātības pabalstu jauniešiem ar invaliditāti (Wet Wajong); |
b) |
1986. gada 6. novembra Likums par papildu pabalstiem (TW). |
POLIJA
a) |
Sociālā pensija (Renta socjalna), 2003. gada 27. jūnija Likums par sociālajām pensijām (Ustawa o rencie socjalnej); |
b) |
papildu pabalsts vecākiem (Rodzicielskie świadczenie uzupełniające Mama 4+), 2019. gada 31. janvāra Likums par papildu pabalstu vecākiem (Ustawa o rodzicielskim świadczeniu uzupełniającym); |
c) |
papildu pabalsts personām, kuras nespēj dzīvot patstāvīgi (Świadczenie uzupełniające dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji), 31. jūlija Likums par papildu pabalstu personām, kuras nespēj dzīvot patstāvīgi (Ustawa o świadczeniu uzupełniającym dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji). |
PORTUGĀLE
a) |
No iemaksām neatkarīga valsts vecuma un invaliditātes pensija (1980. gada 13. oktobra Dekrētlikums Nr. 464/80, ar grozījumiem); |
b) |
no iemaksām neatkarīga atraitnības pensija (1981. gada 11. novembra Reglamentējošs dekrēts Nr. 52/81); |
c) |
solidaritātes piemaksa veciem cilvēkiem (2005. gada 29. decembra Dekrēts Nr. 232/2005, ar grozījumiem). |
SLOVĀKIJA
a) |
Līdz 2004. gada 1. janvārim izdarīta tādu pensiju apmēra korekcija, kuras ir personas vienīgais ienākumu avots; |
b) |
sociālās pensijas, kas piešķirtas līdz 2004. gada 1. janvārim. |
SPĀNIJA
a) |
Minimālo ienākumu garantija (1982. gada 7. aprīļa Likums Nr. 13/82); |
b) |
naudas pabalsti vecu cilvēku un darba nespējīgu cilvēku ar invaliditāti atbalstam (Karaļa 1981. gada 24. jūlija Dekrēts Nr. 2620/81);
|
c) |
pabalsti mobilitātes veicināšanai un transporta izmaksu kompensācijai (1982. gada 7. aprīļa Likums Nr. 13/1982). |
ZVIEDRIJA
a) |
Piemaksas mājokļa uzturēšanai (Sociālās apdrošināšanas kodeksa [2010:110] 100.–103. nodaļa); |
b) |
finanšu atbalsts veciem cilvēkiem (Sociālās apdrošināšanas kodeksa [2010:110] 74. nodaļa). |
2. DAĻA
ILGTERMIŅA APRŪPES PABALSTI
(šā protokola SSC.3. panta 4. punkta d) apakšpunkts)
i) APVIENOTĀ KARALISTE
a) |
Dalības pabalsts (1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem, 1991. gada Noteikumi par sociālo nodrošinājumu (dalības pabalsts), Ziemeļīrijas 1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem, Ziemeļīrijas 1992. gada Noteikumi par sociālo nodrošinājumu (dalības pabalsts)); |
b) |
aprūpētāja pabalsts (1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem, 1976. gada Noteikumi par sociālo nodrošinājumu (cilvēku ar invaliditāti aprūpes pabalsts), Ziemeļīrijas 1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem, Ziemeļīrijas 1976. gada Noteikumi par sociālo nodrošinājumu (invalīdu aprūpes pabalsts)); |
c) |
iztikas pabalsts invalīdiem, aprūpes komponents (1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem, 1991. gada Noteikumi par sociālo nodrošinājumu (iztikas pabalsts invalīdiem), Ziemeļīrijas 1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem, Ziemeļīrijas 1992. gada Noteikumi par sociālo nodrošinājumu (iztikas pabalsts invalīdiem)); |
d) |
personīgās neatkarības maksājums, ikdienas dzīves komponents (2012. gada Likums par labklājības sistēmas reformu (4. daļa), 2013. gada Noteikumi par sociālo nodrošinājumu (personīgās neatkarības maksājums), 2013. gada Noteikumi par personīgās neatkarības maksājumu (pārejas noteikumi), grozījums 2019. gada Noteikumos par personīgās neatkarības maksājumu (pārejas noteikumi), Ziemeļīrijas 2015. gada Rīkojums par labklājības sistēmas reformu (5. daļa), Ziemeļīrijas 2016. gada Noteikumi par personīgās neatkarības maksājumu, Ziemeļīrijas 2016. gada Noteikumi par personīgās neatkarības maksājumu (pārejas noteikumi) un grozījums Ziemeļīrijas 2019. gada Noteikumos par personīgās neatkarības maksājumu (pārejas noteikumi)); |
e) |
aprūpētāja pabalsta piemaksa (Skotijas 2018. gada Sociālā nodrošinājuma likums); |
f) |
gados jauna aprūpētāja dotācija (Skotijas 2020. gada Noteikumi par palīdzību aprūpētājam (jaunā aprūpētāja dotācija), ar grozījumiem); |
g) |
ziemas apkures palīdzība bērniem (Skotijas 2020. gada Noteikumi par ziemas apkures palīdzību bērniem un jauniešiem (SSI 2020/352)). |
ii) DALĪBVALSTIS
AUSTRIJA
Federālais ilgtermiņa aprūpes pabalsta likums (Bundespflegegeldgesetz, BPGG), sākotnējā redakcija BGBl. Nr. 110/1993, ar grozījumiem: Pflegegeld (§1), Pflegekarenzgeld (§21c).
BEĻĢIJA
a) |
93. panta 8. punkts un V bis nodaļa Veselības aprūpes un slimības pabalstu obligātās apdrošināšanas likumā (Loi relative à l'assurance obligatoire soins de santé et indemnités/Wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen), koordinēts 1994. gada 14. jūlijā; |
b) |
1987. gada 27. februāra Likums par pabalstiem personām ar invaliditāti (Loi relative aux allocations aux personnes handicapées/Wet betreffende de tegemoetkomingen aan gehandicapten); |
c) |
Flandrijas sociālā aizsardzība (Vlaamse sociale bescherming): Flandrijas parlamenta 2018. gada 18. maija Dekrēts par Flandrijas sociālās aizsardzības organizēšanu (Decreet houdende Vlaamse sociale bescherming/) un Flandrijas valdības 2018. gada 30. novembra rīkojumi;
|
d) |
2018. gada 13. decembra Dekrēts par piedāvājumiem veciem cilvēkiem vai apgādājamām personām, kā arī par paliatīvo aprūpi (Dekret über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege); |
e) |
2007. gada 4. jūnija Dekrēts par psihiatriskām aprūpes iestādēm (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime); |
f) |
Valdības 2017. gada 20. jūnija Dekrēts par mobilitātes palīglīdzekļiem (Erlass über die Mobilitätshilfen); |
g) |
2016. gada 13. decembra Dekrēts par Vāciski runājošās kopienas biroja izveidi pašnoteiktai dzīvei (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben); |
h) |
Karaļa 1990. gada 5. marta Dekrēts par pabalstu veciem cilvēkiem (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen); |
i) |
2018. gada 21. decembra Rīkojums par Briseles veselības apdrošināšanas iestādēm veselības aprūpes un palīdzības cilvēkiem jomā (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondheidszorg en de hulp aan personen/Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes); |
j) |
215.bis pants Karaļa 1996. gada 3. jūlija Dekrētā, ar ko īsteno likumu par veselības aprūpes un pabalstu obligāto apdrošināšanu, koordinēts 1994. gada 14. jūlijā (Artikel 215 bis Koninklijk Besluit van 3 juli 1996 tot uitvoering van de wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen, gecoördineerd op 14 juli 1994/ Article 215 bis Arrêté royal du 3 juillet 1996 portant application de la loi sur l'assurance obligatoire des soins de santé et des prestations, coordonné le 14 juillet 1994); |
k) |
12. pants Karaļa 1971. gada 20. jūlija dekrētā par pabalstu apdrošināšanas un maternitātes apdrošināšanas īstenošanu pašnodarbināto personu un palīdzošo laulāto labā (Artikel 12 Koninklijk Besluit van 20 juli 1971 betreffende de uitvoering houdende instelling van een uitkeringsverzekering en een moederschapsverzekering ten voordele van de zelfstandigen en van de meewerkende echtgenoten/ Article 12 Arrêté royal du 20 juillet 1971 relatif à la mise en place de l'assurance de prévoyance et de l'assurance maternité au profit des indépendants et des conjoints aidants); |
l) |
Valonijas Sociālās rīcības un veselības kodeksa 43/32-43/46. pants: pabalsts palīdzībai veciem cilvēkiem; |
m) |
Valonijas Sociālās rīcības un veselības regulējuma kodeksa 799. pants: personīgās palīdzības budžets; |
n) |
2018. gada 8. februāra Dekrēts par ģimenes pabalstu administrēšanu un izmaksāšanu; |
o) |
1939. gada 19. decembra Likums par ģimenes pabalstiem (LGAF): ģimenes pabalsts; |
p) |
2020. gada 10. decembra Rīkojums par pabalstu palīdzībai veciem cilvēkiem (Ordonnantie van 10 december betreffende de tegemoetkoming voor hulp aan bejaarden/Ordonnance du 10 décembre 2020 relative à l'allocation pour l'aide aux personnes âgées); |
q) |
Flandrijas parlamenta 2018. gada 18. maija Dekrēts par Flandrijas sociālās aizsardzības organizēšanu (Decreet van 18 mei 2018 houdende Vlaamse sociale bescherming/) un Flandrijas valdības 2018. gada 30. novembra rīkojumi:
|
r) |
2018. gada 13. decembra Dekrēts par piedāvājumiem veciem cilvēkiem un cilvēkiem, kam vajadzīgs atbalsts, kā arī par paliatīvo aprūpi (Dekret vom 13. Dezember 2018 über die Angebote für Senioren und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege); |
s) |
2007. gada 4. jūnija Dekrēts par psihiatriskām aprūpes iestādēm (Dekret über die psychiatrischen Pflegewohnheime); |
t) |
Valdības 2017. gada 20. jūnija Dekrēts par mobilitātes palīglīdzekļiem (Erlass über die Mobilitätshilfen); |
u) |
2016. gada 13. decembra Dekrēts par Vāciski runājošās kopienas biroja izveidi pašnoteiktai dzīvei (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für selbstbestimmtes Leben); |
v) |
Karaļa 1990. gada 5. marta Dekrēts par pabalstu veciem cilvēkiem (Königliches Dekret vom 5. März 1990 über die Beihilfe für ältere Menschen); |
w) |
Valdības 2019. gada 19. decembra dekrēts par pagaidu noteikumiem iepriekšējas atļaujas vai piekrišanas saņemšanai, lai segtu izmaksas vai dalītu izmaksas saistībā ar ilgtermiņa rehabilitāciju ārvalstīs (Erlass der Regierung zur übergangsweisen Regelung des Verfahrens zur Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Zustimmung zwecks Kostenübernahme oder Kostenbeteiligung für eine Langzeitrehabilitation im Ausland); |
x) |
2018. gada 21. decembra Rīkojums par Briseles veselības apdrošināšanas iestādēm veselības aprūpes un palīdzības cilvēkiem jomā (Ordonnantie van 21 december 2018 betreffende de Brusselse verzekeringsinstellingen in het domein van de gezondsheidszorg en de hulp aan personen/Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes); |
y) |
2008. gada 10. jūlija Koordinētais likums par slimnīcām un citām aprūpes iestādēm:
|
z) |
Likums par obligāto veselības aprūpi un piemaksu apdrošināšanu, koordinēts 1994. gada 14. jūlijā:
|
aa) |
Karaļa 2001. gada 18. jūlija Dekrēts, ar ko nosaka kārtību, kādā aizsargāto mājokļu iniciatīvām tiek noteikts finanšu līdzekļu budžets, uzturēšanās dienu kvota un cena par katru uzturēšanās dienu: pakalpojumi, ko sniedz aizsargāto mājokļu iniciatīvas (IHP); |
bb) |
Karaļa 2009. gada 31. augusta Dekrēts par veselības aprūpes iejaukšanos un kompensācijas apdrošināšanu saistībā ar palīdzību smēķēšanas atmešanā; |
cc) |
Valonijas Sociālās rīcības un veselības kodekss
|
dd) |
Valonijas Sociālās rīcības un veselības regulējuma kodekss: 726. pants;
|
ee) |
2017. gada 9. marta Dekrēts par izmitināšanas cenu un dažu smagu medicīniski tehnisku pakalpojumu iekārtu finansēšanu slimnīcās: medicīniski sociālās infrastruktūras; |
ff) |
Valonijas valdības 2008. gada 15. maija rīkojums: medicīniski sociālās infrastruktūras; |
gg) |
Karaļa 2003. gada 14. maija Dekrēts: integrēti mājas aprūpes pakalpojumi; |
hh) |
2018. gada 31. decembra Sadarbības nolīgums starp flāmu kopienu, Valonijas reģionu, Franču kopienas komisiju, Apvienoto kopienas komisiju un vāciski runājošo kopienu attiecībā uz mobilitātes palīglīdzekļiem (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende de mobiliteitshulpmiddelen/ Accord de collaboration du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune sur les aides à la mobilité); |
ii) |
2018. gada 31. decembra Sadarbības nolīgums starp flāmu kopienu, Franču kopienas komisiju, Apvienoto kopienas komisiju attiecībā uz mobilitātes palīglīdzekļu vienoto kontaktpunktu Briseles galvaspilsētas divvalodīgajā reģionā (Samenwerkingsakkoord van 31 december 2018 tussen de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschapscommissie en de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie betreffende het uniek loket voor de mobiliteitshulpmiddelen in het tweetalige gebied Brussel-Hoofdstad/Accord de coopération du 31 décembre 2018 entre la Communauté flamande, la Commission communautaire française et la Commission communautaire commune relatif au guichet unique pour les aides à la mobilité dans la région bilingue de Bruxelles-Capitale). |
BULGĀRIJA
a) |
Sociālās apdrošināšanas kodeksa 103. pants (член 103 от Кодекса за социално осигуряване), 1999. gads, 2003. gadā grozīts nosaukums; |
b) |
Sociālās palīdzības likums (Закон за социално подпомагане), 1998. gads; |
c) |
Noteikumi par Likuma par sociālo palīdzību īstenošanu (Правилник за прилагане на Закона за социално подпомагане), 1998. gads; |
d) |
Likums par personām ar invaliditāti (Закон за хората с увреждания), 2019. gads; |
e) |
Personīgās palīdzības likums (Закон за личната помощ), 2019. gads; |
f) |
Noteikumi par Likuma par personām ar invaliditāti īstenošanu (Правилник за прилагане на Закона за социално подпомагане), 2019. gads; |
g) |
Rīkojums par medicīnisko ekspertīzi (Наредба за медицинската експертиза) 2017. gads. |
HORVĀTIJA
a) |
Sociālās labklājības likums (Zakon o socijalnoj skrbi, OG 157/13, 152/14, 99/15, 52/16, 16/17, 130/17, 98/19, 64/20 un 138/20):
|
b) |
audžuģimenes aprūpes likums (Zakon o udomiteljstvu OG 115/18):
|
KIPRA
a) |
Sociālās labklājības pakalpojumi (Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας); |
b) |
noteikumi un dekrēti par garantēto minimālo ienākumu un vispārējiem sociāliem pabalstiem (ārkārtas vajadzības un aprūpes vajadzības), kas grozīti vai aizstāti; likumi par veco ļaužu namiem un invalīdu namiem (Οι περί Στεγών για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι) 1991.–2011. gads, [L. 222/91 un L. 65(I)/2011]; |
c) |
pieaugušo aprūpes centru likumi (Οι περί Κέντρων Ενηλίκων Νόμοι)(L. 38(Ι)/1997 un L.64(Ι)/2011); |
d) |
valsts atbalsta shēma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 360/2012 par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (De minimis) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος Σημασίας, βαση του Κανονισμού 360/2012 για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού συμφέροντος]; |
e) |
sociālo pabalstu pārvaldes dienests (Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας); |
f) |
2014. gada Likums par garantētajiem minimālajiem ienākumiem un vispārēji sociālajiem pabalstiem, kas grozīts vai aizstāts; |
g) |
noteikumi un dekrēti par garantētajiem minimālajiem ienākumiem un vispārēji sociāliem pabalstiem, kas grozīti vai aizstāti. |
ČEHIJA
Aprūpes pabalsts saskaņā ar Likumu Nr. 108/2006 par sociālajiem pakalpojumiem (Zákon o sociálních službách).
DĀNIJA
a) |
Sociālo pakalpojumu konsolidācijas likums (Lov om Social Service):
|
b) |
Mājokļu subsīdiju konsolidācijas likums (Lov om individuel boligstøtte):
|
c) |
Sociālo mājokļu konsolidācijas likums (Lov om Social Service):
|
IGAUNIJA
a) |
Sociālās labklājības likums (Sotsiaalhoolekande seadus), 2016. gads; |
b) |
Likums par sociālajiem pabalstiem personām ar invaliditāti (Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus), 1999. gads. |
FRANCIJA
a) |
Piemaksa trešai personai (majoration pour tierce personne, MTP): Sociālā nodrošinājuma kodeksa (Code de la sécurité sociale) L. 341-4. un L. 355-1. pants; |
b) |
papildu atlīdzība par vēršanos pie trešās personas (prestation complémentaire pour recours à tierce personne): Sociālā nodrošinājuma kodeksa L. 434-2. pants; |
c) |
speciāls izglītības pabalsts bērnam ar invaliditāti (complément d’allocation d’éducation de l’enfant handicapé): Sociālā nodrošinājuma kodeksa L. 541-1. pants; |
d) |
invaliditātes kompensācijas pabalsts (prestation de compensation du handicap, PCH): Sociālās rīcības un ģimenes kodeksa (Code de l’action sociale et des familles) L. 245-1. līdz L. 245-14. pants; |
e) |
autonomijas zaudēšanas pabalsts (allocation personnalisée d'autonomie, APA): Sociālās rīcības un ģimenes kodeksa (Code de l’action sociale et des familles) L. 232-1. līdz L. 232-28. pants. |
VĀCIJA
Ilgtermiņa aprūpes pabalsti saskaņā ar Sociālā kodeksa XI grāmatas 4. nodaļu (Leistungen der Pflegeversicherung nach Kapitel 4 des elften Buches Sozialgesetzbuch).
GRIEĶIJA
a) |
Likums Nr. 1140/1981 ar grozījumiem; |
b) |
Likumdošanas dekrēts Nr. 162/73 un Ministriju kopīgais lēmums Nr. Π4β/5814/1997; |
c) |
Ministra 2001. gada 9. oktobra lēmums Nr. Π1γ/Α,Π/οικ.14963; |
d) |
Likums Nr. 4025/2011; |
e) |
Likums Nr. 4109/2013; |
f) |
Likuma Nr. 4199/2013 127. pants; |
g) |
Likuma Nr. 4368/2016 334. pants; |
h) |
Likuma Nr. 4483/2017 153. pants; |
i) |
Likuma Nr. 498/1-11-2018 28., 30. un 31. pants, Valsts veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju organizācijas (EOPYY) “Vienoto veselības pabalstu regula”. |
UNGĀRIJA
Ilgtermiņa aprūpes pabalsti personām, kas sniedz personīgo aprūpi (1993. gada III Likums par sociālo pārvaldību un sociālo palīdzību, ko papildina valdības un ministriju dekrēti).
ĪRIJA
a) |
2009. gada Aprūpes iestāžu atbalsta shēmas likums (Nr. 15, 2009. gads); |
b) |
piemaksa par aprūpi dzīvesvietā (2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma 3. daļas 8A. nodaļa). |
ITĀLIJA
a) |
1971. gada 30. marta Likums Nr. 118 par pabalstiem civilpersonām ar invaliditāti (Legge 30 Marzo 1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove norme in favore dei mutilati ed invalidi civili); |
b) |
1980. gada 11. februāra Likums Nr. 18 par pastāvīgas aprūpes pabalstu (Legge 11 Febbraio 1980, n. 18 - Indennità di accompagnamento agli invalidi civili totalmente inabili); |
c) |
1992. gada 5. februāra Likums Nr. 104, 33. pants (Pamatlikums par invaliditāti) (Legge 5 Febbraio 1992, n. 104 - Legge-quadro per l'assistenza, l'integrazione sociale e i diritti delle persone handicappate); |
d) |
1998. gada 31. marta Likumdošanas dekrēts Nr. 112 par valsts likumdošanas uzdevumu un administratīvo pilnvaru nodošanu reģioniem un vietējām struktūrām (Decreto Legislativo 31 Marzo 1998, n. 112 - Conferimento di funzioni e compiti amministrativi dello Stato alle regioni ed agli enti locali, in attuazione del capo I della Legge 15 Marzo 1997, n. 59); |
e) |
2010. gada 4. novembra Likuma Nr. 183 24. pants, ar ko groza noteikumus par atļaujām sniegt palīdzību personām ar invaliditāti, kas nonākušas grūtā situācijā (Legge n. 183 del 4 Novembre 2010, art. 24 - Modifiche alla disciplina in materia di permessi per l’assistenza a portatori di handicap in situazione di gravità); |
f) |
2013. gada 27. decembra Likums Nr. 147 par valsts gada un daudzgadu budžeta izstrādi – 2014. gada Stabilitātes likums (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale dello Stato - Legge di stabilità 2014). |
LATVIJA
a) |
Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likums, 31.10.2002.; |
b) |
Ārstniecības likums, 12.06.1997.; |
c) |
Pacientu tiesību likums, 30.12.2009.; |
d) |
Ministru kabineta 2018. gada 28. augusta noteikumi Nr. 555 “Veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanas un samaksas kārtība”, 28.08.2018.; |
e) |
Ministru kabineta 2003. gada 27. maija noteikumi Nr. 275 “Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu samaksas kārtība un kārtība, kādā pakalpojuma izmaksas tiek segtas no pašvaldības budžeta”, 27.05.2003.; |
f) |
Ministru kabineta 2019. gada 2. aprīļa noteikumi Nr. 138 “Noteikumi par sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības saņemšanu”; |
g) |
Valsts sociālo pabalstu likums – pabalsts personām ar invaliditāti, kurām nepieciešama aprūpe, 01.01.2003. |
LIETUVA
a) |
Lietuvas Republikas 2016. gada 29. jūnija Likums Nr. XII-2507 par mērķkompensācijām (Lietuvos Respublikos tikslinių kompensacijų įstatymas). |
b) |
Lietuvas Republikas 1996. gada 21. maija Likums Nr. I-1343 par veselības apdrošināšanu (Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymas). |
c) |
Lietuvas Republikas 1994. gada 19. jūlijs Likums Nr. I-552 par veselības aprūpes sistēmu (Lietuvos Respublikos sveikatos sistemos įstatymas). |
d) |
Lietuvas Republikas 1996. gada 6. jūnija Likums Nr. I-1367 par veselības aprūpes iestādēm (Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymas). |
LUKSEMBURGA
Pabalsti, uz kuriem attiecas ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana saskaņā ar Sociālā nodrošinājuma kodeksu, V grāmata – Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana, proti:
— |
aprūpe un atbalsts ikdienas dzīves darbību veikšanai, |
— |
neatkarības un autonomijas atbalsta darbības, |
— |
individuālās uzraudzības, grupas uzraudzības un nakts uzraudzības darbības, |
— |
aprūpes sniedzēja apmācība, |
— |
darbības, kas saistītas ar palīdzību mājsaimniecības darbos, |
— |
atbalsta darbības ilgtermiņa aprūpes iestādē, |
— |
vienreizējs pabalsts inkontinences līdzekļiem, |
— |
palīgtehnoloģija un palīgtehnoloģijas apmācība, |
— |
mājokļa pielāgojumi, |
— |
vienreizējs naudas pabalsts, ar ko aizstāj pabalstus natūrā ikdienas darbībām un palīdzības sniegšanai mājsaimniecības darbos, ko aprūpētājs sniedz saskaņā ar aprūpes un palīdzības kopsavilkumu, |
— |
aprūpētāja pensiju iemaksu segšana; |
— |
vienreizēji naudas pabalsti konkrētas slimības gadījumā. |
MALTA
a) |
Sociālā nodrošinājuma likums (Att dwar is-Sigurta' Socjali) (Cap. 318); |
b) |
sekundārais likums 318.19: valstij piederošu iestāžu un hosteļu likmju noteikumi (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Hostels Statali Indikati); |
c) |
sekundārais likums 318.17: Noteikumi par līdzekļu pārskaitīšanu (valdības finansētas gultasvietas) (Regolamenti dwar it-Trasferiment ta' Fondi għal Sodod Iffinanzjati mill-Gvern); |
d) |
sekundārais likums 318.13: valsts finansēto aprūpes namu pakalpojumu likmju noteikumi (Regolamenti dwar Rati għal Servizzi residenzjali Finanzjali Mill-Istat); |
e) |
aprūpētāja pabalsts – Sociālā nodrošinājuma likuma 68. panta 1. punkta a) apakšpunkts; |
f) |
palielināts aprūpētāja pabalsts – Sociālā nodrošinājuma likuma 68. panta 1. punkta b) apakšpunkts. |
NĪDERLANDE
Ilgtermiņa aprūpes likums (Wet langdurige zorg (WLZ)), 2014. gada 3. decembra likums.
POLIJA
a) |
Medicīniskās aprūpes pabalsts (Zasiłek pielęgnacyjny), īpašs aprūpes pabalsts (specjalny zasiłek opiekuńczy), aprūpes pabalsts (świadczenie pielęgnacyjne), 2003. gada 28. novembra Likums par ģimenes pabalstiem (Ustawa o świadczeniach rodzinnych); |
b) |
aprūpētāja pabalsts (zasiłek dla opiekuna), 2014. gada 4. aprīļa Likums par aprūpētāja pabalstu noteikšanu un izmaksu (Ustawa o ustalaniu i wypłacaniu zasiłków dla opiekunów). |
PORTUGĀLE
Sociālā apdrošināšana un pietiekamu resursu nodrošināšana:
a) |
piemaksa par apgādājamajiem: 1999. gada 14. jūlija Dekrētlikums Nr. 265/99 ar grozījumiem (complemento por dependência); |
b) |
piemaksa par apgādājamajiem saskaņā ar īpašās aizsardzības sistēmu invaliditātes gadījumā: 2009. gada 31. augusta Likums Nr. 90/2009, kas konsolidētā redakcijā pārpublicēts ar 2015. gada 20. oktobra Dekrētlikumu Nr. 246/2015 ar grozījumiem (regime especial de proteção na invalidez); |
Sociālā nodrošinājuma sistēma un Valsts veselības dienests:
c) |
integrētās, nepārtrauktās aprūpes valsts tīkls: 2006. gada 6. jūnija Dekrētlikums Nr. 101/06, kas konsolidētā redakcijā pārpublicēts ar 2015. gada 28. jūlija Dekrētlikumu Nr. 136/2015 (rede de cuidados continuados integrados); |
d) |
integrētā, nepārtrauktā aprūpe garīgās veselības jomā: 2010. gada 28. janvāra Dekrētlikums Nr. 8/2010, kas grozīts un pārpublicēts ar 2011. gada 10. februāra Dekrētlikumu Nr. 22/2011 par integrētās, nepārtrauktās garīgās veselības aprūpes vienību un komandu izveidi (unidades e equipas de cuidados continuados integrados de saúde mental); |
e) |
pediatriskā aprūpe (integrētās, nepārtrauktās aprūpes valsts tīkls): 2015. gada 12. oktobra Dekrēts Nr. 343/2015 par standartiem, kas reglamentē stacionāro un ambulatoro pediatrisko aprūpi integrētās, nepārtrauktās aprūpes valsts tīkla ietvaros (condições de instalação e funcionamento das unidades de internamento de cuidados integrados e de ambulatório pediátricas da Rede Nacional de Cuidados Continuados Integrados). |
f) |
neformāla aprūpētāja (pabalsts): 2019. gada 6. septembra Likums Nr. 100/2019 par neformāla aprūpētāja statusu (Estatuto do cuidador informal). |
RUMĀNIJA
a) |
2006. gada 6. decembra Likums Nr. 448/2006 par personu ar invaliditāti tiesību aizsardzību un veicināšanu ar turpmākiem grozījumiem un papildinājumiem:
|
b) |
Likums Nr. 584/2002 par pasākumiem, lai novērstu AIDS saslimstības izplatīšanos Rumānijā un aizsargātu personas, kas inficētas ar HIV vai AIDS, ar turpmākiem grozījumiem un papildinājumiem:
|
SLOVĒNIJA
Nav īpašu tiesību aktu attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi.
Ilgtermiņa aprūpes pabalsti ir iekļauti šādos tiesību aktos:
a) |
Pensiju un invaliditātes apdrošināšanas likums (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju), (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 96/2012 un turpmākie grozījumi); |
b) |
Finanšu sociālās palīdzības likums (Zakon o socialno vartsvenih prejemkih), (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 61/2010 un turpmākie grozījumi); |
c) |
Likums par tiesību uz valsts līdzekļiem īstenošanu (Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev), (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 62/2010 un turpmākie grozījumi); |
d) |
Sociālās aizsardzības likums (Zakon o socialnem varstvu), (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 3/2004 – oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi); |
e) |
Vecāku aprūpes un ģimenes pabalstu likums (Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih) (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 110/2006 – oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi); |
f) |
Garīgi un fiziski nespējīgu personu likums (Zakon o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb) (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 41/83 un turpmākie grozījumi); |
g) |
Veselības aprūpes un veselības apdrošināšanas likums (Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju) (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 72/2006 – oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi); |
h) |
Likums par kara veterāniem (Zakon o vojnih veteranih) (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 59/06 – oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi); |
i) |
Likums par kara invalīdiem (Zakon o vojnih invalidih) (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 63/59 – oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi); |
j) |
Fiskālās izlīdzināšanas likums (Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF)) (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 40/2012 un turpmākie grozījumi); |
k) |
Likums, ar ko regulē pārvedumus privātpersonām un mājsaimniecībām Slovēnijas Republikā (Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji) (Slovēnijas Republikas Official Gazette, Nr. 114/2006 – oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi). |
SPĀNIJA
a) |
2006. gada 14. decembra Likums Nr. 39/2006 par personīgās autonomijas veicināšanu un palīdzību personām atkarības situācijās, ar grozījumiem; |
b) |
Ministrijas 1969. gada 15. aprīļa rīkojums; |
c) |
Karaļa 1995. gada 21. jūlija Dekrēts Nr. 1300/95 ar grozījumiem; |
d) |
Karaļa 1997. gada 31. oktobra Dekrēts Nr. 1647/97 ar grozījumiem. |
ZVIEDRIJA
a) |
Aprūpes pabalsts (Sociālās apdrošināšanas kodeksa [2010:110] 22. nodaļa); |
b) |
papildu izmaksu pabalsts (Sociālās apdrošināšanas kodeksa [2010:110] 50. nodaļa); |
c) |
palīdzības pabalsts (Sociālās apdrošināšanas kodeksa [2010:110] 51. nodaļa); |
d) |
automašīnas pabalsts (Sociālās apdrošināšanas kodeksa [2010:110] 52. nodaļa). |
3. DAĻA
MAKSĀJUMI, KAS IR SAISTĪTI AR KĀDU NO ŠĀ PROTOKOLA SSC.3. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAJĀM SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA JOMĀM UN KO MAKSĀ, LAI SEGTU IZDEVUMUS PAR APKURI AUKSTĀ LAIKĀ
(šā protokola SSC.3. panta 4. punkta f) apakšpunkts)
i) APVIENOTĀ KARALISTE
Ziemas kurināmā maksājums (1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem, 2000. gada Noteikumi par sociālo fondu ziemas kurināmā maksājumiem, Ziemeļīrijas 1992. gada Likums par sociālā nodrošinājuma iemaksām un pabalstiem un Ziemeļīrijas 2000. gada Noteikumi par sociālo fondu ziemas kurināmā maksājumiem).
ii) DALĪBVALSTIS
DĀNIJA
a) |
Likums par sociālajām un valsts pensijām, LBK Nr. 983, 23.9.2019; |
b) |
Noteikumi par sociālajām un valsts pensijām, BEK Nr. 1602, 27.12.2019. |
SSC-3. PIELIKUMS
LIELĀKAS TIESĪBAS PENSIONĀRIEM, KAS ATGRIEŽAS KOMPETENTAJĀ VALSTĪ
(šā protokola SSC.25. panta 2. punkts)
AUSTRIJA
BEĻĢIJA
BULGĀRIJA
KIPRA
ČEHIJA
FRANCIJA
VĀCIJA
GRIEĶIJA
UNGĀRIJA
LATVIJA
LIETUVA
LUKSEMBURGA
NĪDERLANDE
POLIJA
PORTUGĀLE
RUMĀNIJA
SLOVĒNIJA
SPĀNIJA
ZVIEDRIJA
SSC-4. PIELIKUMS
GADĪJUMI, KAD PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO VAI TAS NAV PIEMĒROJAMS
(šā protokola SSC.47. panta 4. un 5. punkts)
1. DAĻA
GADĪJUMI, KAD SASKAŅĀ AR SSC.47. PANTA 4. PUNKTU PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO
AUSTRIJA
a) |
Visi pieteikumi pabalstiem saskaņā ar 1955. gada 9. septembra Federālo likumu par vispārējo sociālo apdrošināšanu – ASVG, 1978. gada 11. oktobra Federālo likumu par tirdzniecībā un komercdarbībā iesaistītu pašnodarbinātu personu sociālo apdrošināšanu – GSVG, 1978. gada 11. oktobra Federālo likumu par pašnodarbinātu lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu – BSGV un 1978. gada 30. novembra Federālo likumu par pašnodarbināto brīvo profesiju pārstāvju sociālo apdrošināšanu (FSVG); |
b) |
visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pensijai no pensijas konta saskaņā ar 2004. gada 18. novembra Vispārējo pensiju likumu (APG), izņemot gadījumus, kad piemēro 2. daļu; |
c) |
visi pieteikumi Austrijas Provinču ārstu palātas (Landesärztekammer) apgādnieka zaudējuma pensijai, kas balstās uz pamatnoteikumiem (pamata un jebkādi papildu pabalsti vai pamata pensija); |
d) |
visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pabalstam, ko izmaksā no Austrijas Veterinārārstu palātas pensiju fonda; |
e) |
visi pieteikumi atraitņu un bāreņu pensiju saņemšanai atbilstīgi Austrijas Juristu asociāciju sociālā nodrošinājuma iestāžu statūtu A daļai; |
f) |
visi pieteikumi pabalstiem saskaņā ar 1972. gada 3. februāra Notāru apdrošināšanas likumu – NVG 1972. |
KIPRA
Visi pieteikumi vecuma pensijām, atraitnes un atraitņa pensijām.
DĀNIJA
Visi pieteikumi pensijām, kas minētas likumā par sociālajām pensijām, izņemot pensijas, kas minētas šā protokola SSC-5. pielikumā.
ĪRIJA
Visi pieteikumi valsts pensijām (uz iemaksām balstītām), atraitnes, atraitņa vai pārdzīvojušu partneru reģistrētās partnerattiecībās (uz iemaksām balstītām) pensijām.
LATVIJA
Visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pensijām (1996. gada 1. janvāra likums “Par valsts pensijām”; 2001. gada 1. jūlija Valsts fondēto pensiju likums).
LIETUVA
Visi pieteikumi valsts sociālās apdrošināšanas apgādnieka zaudējuma pensijām, kas aprēķinātas, balstoties uz apgādnieka zaudējuma pensijas pamatsummu (Likums par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām).
NĪDERLANDE
Visi pieteikumi vecuma pensijām saskaņā ar likumu par vispārējo vecuma apdrošināšanu (AOW).
POLIJA
Visi pieteikumi vecuma pensijām saskaņā ar noteikto pabalstu sistēmu un apgādnieka zaudējuma pensijām, izņemot gadījumus, kad kopējais to apdrošināšanas periodu ilgums, kas izpildīti saskaņā ar vairāk nekā vienas valsts tiesību aktiem, ir vienāds vai ilgāks par 20 gadiem sievietēm un par 25 gadiem vīriešiem, bet valsts apdrošināšanas periodi ir īsāki par šīm robežvērtībām (un ne īsāki par 15 gadiem sievietēm un 20 gadiem vīriešiem) un kad aprēķinu veic saskaņā ar 27. un 28. pantu 1998. gada 17. decembra likumā (OV 2015., 748. ieraksts).
PORTUGĀLE
Visi pieteikumi vecuma un apgādnieka zaudējuma pensijas pieprasījumiem, izņemot gadījumus, kad kopējais to apdrošināšanas periodu ilgums, kas izpildīti saskaņā ar vairāk nekā vienas valsts tiesību aktiem, ir 21 kalendārais gads vai lielāks par to, bet valsts apdrošināšanas periodi ir 20 gadi vai mazāks par to un kad aprēķinu veic saskaņā ar 32. un 33. pantu 2007. gada 10. maija grozītajā Dekrētlikumā Nr. 187/2007.
SLOVĀKIJA
a) |
Visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pensijai (atraitnes, atraitņa un bāreņu pensijas), ko aprēķina saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā līdz 2004. gada 1. janvārim, un kuras apmēru nosaka pēc pensijas, ko iepriekš oficiāli maksāja mirušajam; |
b) |
visi pieteikumi pensijām, ko aprēķina saskaņā ar Likumu Nr. 461/2003 Coll. par sociālo nodrošinājumu, ņemot vērā grozījumus. |
ZVIEDRIJA
a) |
Pieteikumi vecuma pensijai garantētas pensijas veidā personām, kuras dzimušas 1937. gadā vai pirms tā (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 66. nodaļa [2010:110]); |
b) |
pieteikumi vecuma pensijai papildu pensijas veidā (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 63. nodaļa [2010:110]). |
APVIENOTĀ KARALISTE
Visi pieteikumi par izdienas pensiju, valsts pensiju saskaņā ar 2014. gada Likuma par pensijām 1. daļu, atraitņu pabalstu un apbedīšanas pabalstu, izņemot tos, attiecībā uz kuriem taksācijas gada laikā, kurš sākās 1975. gada 6. aprīlī vai vēlāk:
i) |
attiecīgā persona ir izpildījusi apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas periodus saskaņā ar Apvienotās Karalistes un kādas dalībvalsts tiesību aktiem; un viens (vai vairāki) no taksācijas gadiem nav uzskatīts par kvalificējošu gadu Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē; |
ii) |
apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar Apvienotajā Karalistē spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz periodiem pirms 1948. gada 5. jūlija, ņemtu vērā šā protokola SSC.47. panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā, piemērojot apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas periodus saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem. |
Visi pieteikumi par papildu pensiju saskaņā ar 1992. gada Likuma par sociālās apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem 44. iedaļu un Ziemeļīrijas 1992. gada Likuma par sociālās apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem 44. iedaļu.
2. DAĻA
GADĪJUMI, KAD PIEMĒRO SCC.47. PANTA 5. PUNKTU
AUSTRIJA
a) |
Vecuma pensijas un no tās iegūtas apgādnieka zaudējuma pensijas, kuru pamatā ir pensijas konts atbilstīgi 2004. gada 18. novembra Vispārējam pensiju likumam (APG); |
b) |
obligātās pabalsti saskaņā ar 41. pantu 2001. gada 28. decembra Federālajā likumā BGBl I Nr. 154 par vispārējo Austrijas farmaceitu algu fondu (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich); |
c) |
Austrijas Provinču ārstu kameras izdienas pensija un priekšlaicīgas pensionēšanas pensijas, kas balstās uz pamatnoteikumiem (pamata un jebkādi papildu pabalsti vai pamata pensija), un visas Austrijas Provinču ārstu kameras pensijas, kas balstās uz papildu noteikumiem (papildu vai individuālā pensija); |
d) |
vecuma pabalsts, ko sniedz Austrijas Veterināro ķirurgu kameras pensiju fonds; |
e) |
pabalsti saskaņā ar A un B daļu Austrijas Juristu asociāciju sociālās nodrošinājuma iestāžu statūtos, izņemot pieteikumus atraitņu un bāreņu pensiju saņemšanai atbilstīgi Austrijas Juristu asociāciju sociālā nodrošinājuma iestāžu statūtu A daļai; |
f) |
pabalsti, ko izmaksā Federālās arhitektu un konsultējošo inženieru kameras sociālā nodrošinājuma iestādes un kas paredzēti 1993. gada Austrijas Civilinženieru kameras likumā (Ziviltechnikerkammergesetz) un sociālā nodrošinājuma iestāžu statūtos, izņemot apgādnieku zaudējuma pabalstus, kas izriet no pēdējiem minētajiem pabalstiem; |
g) |
pabalsti, ko izmaksā saskaņā ar Federālās profesionālo grāmatvežu un nodokļu konsultantu kameras sociālā nodrošinājuma statūtiem, kā tas noteikts Austrijas profesionālo grāmatvežu un nodokļu konsultantu likumā (Wirtschaftstreuhandberufsgesetz). |
BULGĀRIJA
Vecuma pensijas no obligātās pensiju papildapdrošināšanas saskaņā ar Sociālās apdrošināšanas kodeksa II daļas II sadaļu.
HORVĀTIJA
Pensijas no obligātās apdrošināšanas shēmas, pamatojoties uz individualizētiem kapitāla uzkrājumiem, saskaņā ar Likumu par obligātiem un brīvprātīgiem pensiju fondiem (OG 49/99, ar grozījumiem) un Likumu par valsts pensiju apdrošināšanu un pensiju izmaksu, ņemot par pamatu individualizētus kapitāla uzkrājumus (OG 106/99, ar grozījumiem), izņemot gadījumus, kas paredzēti 47. un 48. pantā Likumā par obligātiem un brīvprātīgiem pensiju fondiem (apgādnieka zaudējuma pensija).
DĀNIJA
a) |
Privātās pensijas; |
b) |
pabalsti nāves gadījumā (uzkrājums, kura pamatā ir iemaksas Arbejdsmarkedets Tillægspension laikposmā pirms 2002. gada 1. janvāra); |
c) |
pabalsti nāves gadījumā (uzkrājums, kura pamatā ir iemaksas Arbejdsmarkedets Tillægspension laikposmā pēc 2002. gada 1. janvāra), kā minēts Darba tirgus papildu pensiju konsolidētajā likumā (Arbejdsmarkedets Tillægspension) 942:2009. |
IGAUNIJA
Obligāto maksājumu vecuma pensiju shēma.
FRANCIJA
Pamata vai papildu shēmas, kurās vecuma pabalstus aprēķina, ņemot vērā pensionēšanās punktus.
UNGĀRIJA
Pensijas pabalsti, kas balstās uz dalību privātos pensiju fondos.
LATVIJA
Vecuma pensijas (1996. gada 1. janvāra likums “Par valsts pensijām”. 2001. gada 1. jūlija Valsts fondēto pensiju likums).
POLIJA
Vecuma pensijas saskaņā ar fiksētu iemaksu shēmu.
PORTUGĀLE
Papildu pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar 2008. gada 22. februāra Dekrētlikumu Nr. 26/2008 ar grozījumiem (valsts kapitalizācijas shēma).
SLOVĀKIJA
Obligātais vecuma pensijas uzkrājums.
SLOVĒNIJA
Pensija no obligātās papildu pensijas apdrošināšanas.
ZVIEDRIJA
Vecuma pensija no ienākumiem atkarīgas pensijas veidā un prēmiju pensija (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 62. un 64. nodaļa [2010:110]).
APVIENOTĀ KARALISTE
Progresīvi pensijas pabalsti, kurus maksā atbilstīgi 1965. gada Valsts apdrošināšanas likuma 36. un 37. iedaļai un Ziemeļīrijas 1966. gada Valsts apdrošināšanas likuma 35. un 36. iedaļai.
SSC-5. PIELIKUMS
PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49. PANTU
I. |
Šā protokola SSC.49. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie pabalsti, kuru summa nav atkarīga no izpildīto apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodu ilguma. |
DĀNIJA
Pilna Dānijas valsts vecuma pensija, ko pēc 10 gadu nodzīvošanas ir ieguvušas personas, kurām pensija piešķirta līdz 1989. gada 1. oktobrim.
SOMIJA
Valsts pensijas un dzīvesbiedru pensijas, kas noteiktas saskaņā ar pārejas noteikumiem un kas piešķirtas līdz 1994. gada 1. janvārim (Valsts pensiju likuma izpildes likums, 569/2007).
Bērna pensijas papildu summa, aprēķinot neatkarīgu pabalstu saskaņā ar Valsts pensiju likumu (Valsts pensiju likums, 568/2007).
FRANCIJA
Atraitņa vai atraitnes invaliditātes pensija saskaņā ar vispārējo sociālās nodrošināšanas shēmu vai saskaņā ar laukstrādniekiem paredzēto shēmu, ja to aprēķina, pamatojoties uz mirušā laulātā invaliditātes pensiju, par kuru norēķini veikti atbilstoši SSC.47. panta 1. punkta a) apakšpunktam.
GRIEĶIJA
Pabalsti saskaņā ar Likumu Nr. 4169/1961 saistībā ar lauksaimniecības apdrošināšanas shēmu (OGA).
NĪDERLANDE
1995. gada 21. decembra Vispārējais likums par pārdzīvojušiem radiniekiem (ANW).
2005. gada 10. novembra Likums par darbu un ienākumiem atbilstīgi darbaspējām (WIA).
SPĀNIJA
Apgādnieka zaudējuma pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar vispārīgajām un īpašajām shēmām, izņemot Īpašo shēmu ierēdņiem.
ZVIEDRIJA
a) |
No ienākumiem atkarīga kompensācija slimības gadījumā un no ienākumiem atkarīga darbības kompensācija (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 34. nodaļa [2010:110]); |
b) |
garantēta pensija un garantēta kompensācija, kas ir aizstājušas pilna apmēra valsts pensiju, kas piešķirta saskaņā ar noteikumiem par valsts pensiju, kurus piemēroja līdz 1993. gada 1. janvārim, un valsts pensija, kas piešķirta pilnā apmērā saskaņā ar pārejas noteikumiem, kurus piemēro no minētās dienas. |
II. |
Šā protokola SSC.49. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētie pabalsti, kuru lielumu nosaka, pamatojoties uz iemaksu periodu, ko uzskata par pabeigtu laikā starp dienu, kad iestājies apdrošināšanas gadījums, un kādu vēlāku dienu. |
SOMIJA
Darba pensijas, attiecībā uz kurām ņem vērā laika periodus nākotnē saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
VĀCIJA
Apgādnieka zaudējuma pensijas, attiecībā uz kurām ņem vērā papildu periodu;
vecuma pensijas, attiecībā uz kurām ņem vērā jau iegūto papildu periodu.
ITĀLIJA
Itālijas pilnīgas darba nespējas pensijas (inabilità).
LATVIJA
Apgādnieka zaudējuma pensija, ko aprēķina, pamatojoties uz iespējamo apdrošināšanas stāža periodu (23. panta 8. punkts 1996. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”).
LIETUVA
a) |
Valsts sociālās apdrošināšanas darba nespējas pensijas, ko maksā saskaņā ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām; |
b) |
valsts sociālās apdrošināšanas apgādnieka zaudējuma pensijas un bāreņa pensijas, ko saskaņā ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām aprēķina, pamatojoties uz mirušās personas darba nespējas pensiju. |
LUKSEMBURGA
Apgādnieka zaudējuma pensijas.
SLOVĀKIJA
Slovākijas apgādnieka zaudējuma pensija, kas atvasināta no invaliditātes pensijas.
SPĀNIJA
Vecuma pensija saskaņā ar speciālo shēmu ierēdņiem, kas pienākas saskaņā ar Likuma par valsts pensionāriem konsolidētā teksta I sadaļu, ja apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī saņēmējs bijis aktīvs ierēdnis vai pielīdzināms tādam; tādas pensijas nāves gadījumā un apgādnieka zaudējuma (atraitnes/atraitņa, bāreņu un vecāku) pensijas, kas pienākas saskaņā ar Likuma par valsts pensionāriem konsolidētā teksta I sadaļu, ja nāves brīdī ierēdnis bijis aktīvs ierēdnis vai pielīdzināms tādam.
ZVIEDRIJA
a) |
Kompensācija slimības gadījumā un darbības kompensācija garantijas kompensācijas veidā (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 35. nodaļa [2010:110]); |
b) |
apgādnieka zaudējuma pensija, ko aprēķina pēc apdrošināšanas perioda, par kuru veiktas iemaksas (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 76.-85. nodaļa [2010:110]). |
III. |
Šā protokola SSC.49. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētie nolīgumi, kuru mērķis ir novērst gadījumus, kad vienu un to pašu iemaksu periodu ņem vērā divas vai vairāk reizes.
Somijas Republikas un Vācijas Federatīvās Republikas 1997. gada 28. aprīļa Sociālās nodrošināšanas nolīgums. Somijas Republikas un Luksemburgas Lielhercogistes 2000. gada 10. novembra Sociālās nodrošināšanas nolīgums. Ziemeļvalstu 2012. gada 12. jūnija konvencija par sociālo nodrošinājumu. |
SSC-6. PIELIKUMS
ĪPAŠI DALĪBVALSTU UN APVIENOTĀS KARALISTES TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI
(SSC.3. panta 2. punkts, SSC.51. panta 1. punkts un SSC.66. pants)
AUSTRIJA
1. |
Attiecībā uz pensiju periodu iegūšanu skolu vai līdzīgu mācību iestāžu apmeklēšana citā valstī tiek uzskatīta par līdzvērtīgu skolas vai mācību iestādes apmeklēšanai saskaņā ar Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (Vispārējais likums par sociālo apdrošināšanu) 227. panta 1. punkta 1. apakšpunktu un 228. panta 1. punkta 3. apakšpunktu, Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (Federālais likums par to personu sociālo apdrošināšanu, kas nodarbinātas tirdzniecībā un komercdarbībā) 116. panta 7. punktu un Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (Likums par lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu) 107. panta 7. punktu, ja uz attiecīgo personu kādu laiku ir attiekušies Austrijas tiesību akti, jo tā veikusi darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, un ja veiktas īpašās iemaksas, kas saskaņā ar ASVG 227. panta 3. punktu, GSVG 116. panta 9. punktu un BSVG 107. panta 9. punktu ir vajadzīgas, lai iegūtu šādus mācību periodus. |
2. |
Aprēķinot proporcionālo pabalstu, kas minēts šā protokola SSC.47. panta 1. punkta b) apakšpunktā, neņem vērā speciālos iemaksu paaugstinājumus papildu apdrošināšanai un kalnraču papildu pabalstiem saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem. Šādos gadījumos proporcionālo pabalstu, ko aprēķina bez šīm iemaksām, attiecīgajā gadījumā palielina par nesamazinātām speciālām paaugstinātām iemaksām papildu apdrošināšanai un kalnraču papildu pabalstam. |
3. |
Ja saskaņā ar šā protokola SSC.7. pantu Austrijas pensijas apdrošināšanas shēmā ir izpildīti aizvietošanas periodi, bet tie nevar būt par pamatu aprēķinam atbilstīgi ASVG 238. un 239. pantam, GSVG 122. un 123. pantam un BSVG 113. un 114. pantam, attiecībā uz šiem periodiem izmanto bērna kopšanas periodu aprēķināšanas pamatu saskaņā ar ASVG 239. pantu, GSVG 123. pantu un BSVG 114. pantu. |
4. |
SSC 39. pantā minētajos gadījumos, nosakot invaliditātes pabalsta summu saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem, protokola 5. nodaļas noteikumus piemēro mutatis mutandis. |
BULGĀRIJA
Bulgārijas veselības apdrošināšanas likuma 33. panta 1. punktu piemēro visām personām, kam Bulgārija saskaņā ar šā protokola III sadaļas 1. nodaļu ir kompetentā dalībvalsts.
KIPRA
Lai piemērotu šā protokola SSC.7. pantu, SSC.46. pantu un SSC.56. pantu, attiecībā uz visiem periodiem, kas sākas 1980. gada 6. oktobrī vai pēc šā datuma, Kipras Republikas tiesību aktos paredzēto apdrošināšanas nedēļu nosaka, attiecīgā perioda apdrošināmo ienākumu kopsummu dalot ar apdrošināmo pamatienākumu nedēļas apmēru, ko piemēro attiecīgajā iemaksu gadā, ar noteikumu, ka šādi noteikto nedēļu skaits nepārsniedz kalendāro nedēļu skaitu attiecīgajā periodā.
ČEHIJA
1. |
Nosakot ģimenes locekļus saskaņā ar šā protokola SSC.1. panta s) punktu, “laulātais” ietver arī reģistrētus partnerus, kā noteikts Čehija Likumā Nr. 115/2006 Coll. par reģistrētām partnerattiecībām. |
2. |
Neatkarīgi no šā protokola SSC.6 un SSC.7 panta, lai piešķirtu papildu pabalstu attiecībā uz apdrošināšanas periodiem, kas pabeigti saskaņā ar bijušās Čehijas un Slovākijas Federatīvās Republikas tiesību aktiem, var ņemt vērā tikai tos apdrošināšanas periodus, kas pabeigti saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem, lai ievērotu nosacījumu, ka jābūt vismaz gadu ilgai Čehijas pensijas apdrošināšanai noteiktajā periodā pēc federācijas sadalīšanas datuma (Likuma Nr. 155/1995 Coll. par pensiju apdrošināšanu 106.a panta 1. punkta b) apakšpunkts). |
3. |
SSC 39. pantā minētajos gadījumos, nosakot invaliditātes pabalsta summu saskaņā ar Likumu Nr. 155/1995 Coll., protokola 5. nodaļas noteikumus piemēro mutatis mutandis. |
DĀNIJA
1. |
|
2. |
|
3. |
Uz pagaidu pabalstu bezdarbniekiem, kurus atzīst “elastīgā darba” shēma (ledighedsydelse) (1997. gada 10. jūnija Likums Nr. 455), attiecas šā protokola III sadaļas 6. nodaļa. |
4. |
Ja kāds Dānijas sociālās pensijas saņēmējs ir tiesīgs saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju arī no citas valsts , tad, īstenojot Dānijas tiesību aktus, šīs pensijas uzskata par viena un tā paša veida pabalstiem SSC.48. panta 1. punkta nozīmē, tomēr ar nosacījumu, ka persona, kuras apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodi kalpo par pamatu apgādnieka zaudējuma pensijas aprēķināšanai, ir turklāt ieguvusi tiesības uz Dānijas sociālo pensiju. |
SOMIJA
1. |
Nosakot pabalsta saņemšanas tiesības un aprēķinot Somijas valsts pensijas summu saskaņā šā protokola SSC.47., SSC.48. un SSC.49. pantu, pensijas, kas ir iegūtas saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, tiek uzskatītas par tādā pašā veidā iegūtām pensijām kā atbilstīgi Somijas tiesību aktiem iegūtās. |
2. |
Piemērojot šā protokola SSC.47. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu, lai aprēķinātu ienākumus attiecībā uz ieskaitīto periodu saskaņā ar Somijas tiesību aktiem par pensijām, kas balstītas uz ienākumiem, ja privātpersona atskaites perioda daļā saskaņā ar Somijas tiesību aktiem ir izpildījusi pensijas apdrošināšanas periodus, pamatojoties uz veikto darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā citā valstī, ienākumi attiecībā uz ieskaitīto periodu ir līdzvērtīgi to ienākumu summai, kas ir saņemti atskaites perioda daļā Somijā, dalot ar to mēnešu skaitu, kas atskaites periodā Somijā ir izpildīti kā apdrošināšanas periodi. |
FRANCIJA
1. |
Personām, kas saņem pabalstus natūrā Francijā saskaņā ar šā protokola SSC.15. pantu vai SSC.24. pantu un kas dzīvo Francijas departamentos Augšreinā, Lejasreinā vai Mozelē, pabalsti natūrā, ko paredz citas valsts iestāde, kura ir atbildīga par šo izmaksu segšanu, iekļauj pabalstus, kurus paredz gan Elzasas Mozeles vispārējā slimības gadījumu apdrošināšanas shēma, gan obligātā papildu vietējā slimības gadījumu apdrošināšanas shēma. |
2. |
Francijas tiesību akti, kas attiecas uz personu, kas pašlaik veic vai iepriekš ir veikusi darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, lai piemērotu šā protokola III sadaļas 5. nodaļu, ietver gan pamata vecuma apdrošināšanas shēmu(-as), gan papildpensiju shēmu(-as), kurā(-ās) attiecīgā persona bija iesaistījusies. |
VĀCIJA
1. |
Neatkarīgi no šā protokola SSC.6. panta a) punktu un Sozialgesetzbuch VI (Sociālā kodeksa VI sējums) 5. panta 4. punkta 1. apakšpunktu, persona, kura saņem pilnu vecuma pensiju saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, var lūgt, lai to obligāti apdrošina atbilstīgi Vācijas pensiju apdrošināšanas shēmai. |
2. |
Neatkarīgi no šā protokola SSC.6. panta a) punktu un Sozialgesetzbuch VI (Sociālā kodeksa VI sējuma) 7. pantu, persona, kas piedalās obligātajā apdrošināšanā citā valstī vai saņem vecuma pensiju saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, var iesaistīties Vācijas brīvprātīgās apdrošināšanas shēmā. |
3. |
Lai saskaņā ar SGB V § 47(1), SGB VII §47(1) un SGB V §24i piešķirtu naudas pabalstus apdrošinātām personām, kas dzīvo citā valstī, Vācijas apdrošināšanas shēmas aprēķina neto izmaksājamo summu, ko izmanto, lai novērtētu pabalstus tā, it kā apdrošinātā persona dzīvotu Vācijā, ja vien apdrošinātā persona nelūdz novērtējumu, kas balstīts uz neto samaksu, ko tā reāli saņem. |
4. |
Citu valstu valstspiederīgie, kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta atrodas ārpus Vācijas un kuri pilda vispārējos Vācijas pensiju apdrošināšanas shēmas nosacījumus, var veikt brīvprātīgas iemaksas tajā tikai tādā gadījumā, ja tie kaut kad agrāk ir bijuši brīvprātīgi vai obligāti apdrošināti Vācijas pensiju apdrošināšanas shēmā; tas attiecas arī uz bezvalstniekiem un bēgļiem, kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta ir citā valstī. |
5. |
Pauschale Anrechnungszeit (fiksēts kredīta periods) saskaņā ar Sozialgesetzbuch VI (Sociālā kodeksa VI sējuma) 253. pantu nosaka tikai ar atsauci uz Vācijā izpildītiem periodiem. |
6. |
Gadījumos, kad, no jauna aprēķinot pensiju, ir piemērojami Vācijas tiesību akti par pensiju, kas bija spēkā 1991. gada 31. decembrī, Vācijas Ersatzzeiten (aizvietošanas periodu) ieskaitīšanai piemēro vienīgi Vācijas tiesību aktus. |
7. |
Vācijas tiesību aktus par nelaimes gadījumiem darbā un par arodslimībām, attiecībā uz kurām piešķir kompensācijas saskaņā ar ārvalstu pensiju likumu, un par pabalstiem attiecībā uz apdrošināšanas periodiem, ko saskaņā ar ārvalstu pensiju likumu var ieskaitīt periodos, kuri izpildīti teritorijās, kas minētas 1. panta 2. punkta 3. apakšpunktā Likumā par pārvietotām personām un bēgļiem (Bundesvertriebenengesetz), arī turpmāk piemēro šā protokola piemērošanas jomā, neatkarīgi no ārvalstu pensiju likuma (Fremdrentengesetz) 2. panta noteikumus. |
8. |
Aprēķinot šā protokola SSC.47. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto teorētisko summu pensiju shēmās brīvām profesijām, kompetentā iestāde attiecībā uz katru apdrošināšanas gadu, kas izpildīts saskaņā ar jebkuras citas valsts tiesību aktiem, balstās uz vidējo gada pensiju, uz kuru tiesības iegūtas periodā, kad veiktas dalības iemaksas kompetentā iestādē. |
GRIEĶIJA
1. |
Likumu Nr. 1469/84 attiecībā uz brīvprātīgu pievienošanos pensiju apdrošināšanas shēmām Grieķijas valstspiederīgajiem un grieķu izcelsmes ārzemju valstspiederīgajiem piemēro citu valstu valstspiederīgajiem, bezvalstniekiem un bēgļiem, ja attiecīgās personas neatkarīgi no to dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas kādu laiku pagātnē obligāti vai brīvprātīgi ir piedalījušās Grieķijas pensiju apdrošināšanas shēmā. |
2. |
Neatkarīgi no šā protokola SSC.6. panta a) punktu un Likuma 1140/1981 34. pantu, persona, kas saņem pensiju par nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, var lūgt, lai to obligātā kārtā apdrošina saskaņā ar OGA piemērotajiem tiesību aktiem, ciktāl tā veic darbību, kas ietilpst tiesību akta darbības jomā. |
ĪRIJA
Neatkarīgi no šā protokola SSC. 19. panta 2. punktu un SSC.57. pantu, aprēķinot apdrošinātās personas noteiktos uzskaitītos nedēļas ienākumus, lai piešķirtu slimības vai bezdarbnieku pabalstu, kas paredzēts Īrijas tiesību aktos, summu, kas līdzvērtīga nodarbināto personu vidējai nedēļas algai attiecīgajā noteiktajā gadā, šai apdrošinātajai personai kreditē par katru darba nedēļu, ko tā kā nodarbināta persona minētajā noteiktajā gadā nostrādājusi saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem.
MALTA
Īpaši noteikumi civildienesta ierēdņiem
a) |
Vienīgi šā protokola SSC.43. panta un SSC.55. panta īstenošanai civildienesta ierēdņiem pielīdzina personas, kas nodarbinātas saskaņā ar Maltas Bruņoto spēku likumu (Maltas likumu 220. nodaļa), Policijas likumu (Maltas likumu 164. nodaļa), Cietumu likumu (Maltas likumu 260. nodaļa) un Civilās aizsardzības likumu (Maltas likumu 411. nodaļa); |
b) |
pensijas, ko izmaksā saskaņā ar iepriekš minētajiem likumiem un atbilstīgi Pensiju rīkojumam (Maltas likumu 93. nodaļa), uzskata par “speciālām shēmām ierēdņiem” vienīgi šā protokola SSC.1. panta cc) punkta nozīmē. |
NĪDERLANDE
1. |
Veselības aprūpes apdrošināšana
|
2. |
Algemene Ouderdomswet (AOW) (likums “Par vispārējām vecuma pensijām”) piemērošana
|
3. |
Algemene nabestaandenwet (ANW) (Vispārējs likums par apgādību zaudējušām personām) piemērošana
|
4. |
Nīderlandes tiesību aktu piemērošana attiecībā uz darba nespēju
Aprēķinot pabalstus saskaņā ar WAO, WIA vai WAZ, Nīderlandes iestādes ņem vērā:
|
SPĀNIJA
1. |
Šā protokola īstenošanas nolūkos gadus, kuru trūkst, lai darba ņēmējs sasniegtu pensijas vai obligāto pensijas vecumu, kas noteikts Ley de Clases Pasivas del Estado (Likums par valsts pensionāriem) konsolidētās redakcijas 31. panta 4. punktā, uzskata par nostrādātiem valsts dienestā tikai tad, ja tāda apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī, attiecībā uz kuru pienākas pēcnāves pensija, saņēmējs bijis iekļauts Spānijas civildienesta ierēdņu speciālajā shēmā vai veicis darbību, uz ko attiecināma šī shēma, vai ja tāda gadījuma iestāšanās brīdī, attiecībā uz kuru pienākas pensijas, saņēmējs veica darbību, saistībā ar kuru attiecīgajai personai būtu bijis jābūt iekļautai valsts civildienesta ierēdņu, bruņoto spēku vai tiesnešu speciālajā shēmā, ja šī darbība būtu bijusi veikta Spānijā. |
2. |
|
3. |
Citās valstīs izpildītos periodus, kas ir ieskaitāmi valsts civildienesta ierēdņu, bruņoto spēku un tiesu administrācijas īpašajā shēmā, piemērojot šā protokola SSC.51. pantu, pielīdzina laika ziņā vistuvākajiem Spānijā par valsts civildienesta ierēdni nostrādātajiem periodiem. |
4. |
Balstoties uz vecumu aprēķinātās papildu summas, kas minētas Vispārējā sociālā nodrošinājuma likuma otrajā pārejas noteikumā, piemēro visiem tiem saņēmējiem saskaņā ar šo protokolu, kuru vārdā ir veiktas iemaksas pirms 1967. gada 1. janvāra saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem; piemērojot šā protokola SSC.6. pantu, apdrošināšanas periodus, kas ieskaitīti citā valstī pirms 1967. gada 1. janvāra, neuzskata par līdzvērtīgiem Spānijā veiktām iemaksām, vienīgi šā protokola mērķiem. 1967. gada 1. janvārim attiecībā uz jūrnieku speciālo shēmu atbilst 1970. gada 1. augusts un attiecībā uz speciālo sociālā nodrošinājuma shēmu ogļu ieguves nozarē – 1969. gada 1. aprīlis. |
ZVIEDRIJA
1. |
Protokola noteikumi par apdrošināšanas periodu un dzīvesvietas periodu apvienošanu neattiecas uz Zviedrijas tiesību aktu pārejas noteikumiem par tiesībām uz garantētu pensiju personām, kas dzimušas 1937. gadā vai agrāk un kas dzīvojušas Zviedrijā noteiktu periodu pirms pensijas pieprasīšanas (Likuma par sociālās apdrošināšanas kodeksa ieviešanu [2010:111] 6. nodaļa). |
2. |
Lai aprēķinātu ienākumus teorētiskai no ienākumiem atkarīgai kompensācijai slimības gadījumā un no ienākumiem atkarīgai darbības kompensācijai saskaņā ar Sociālās apdrošināšanas kodeksa 34. nodaļu (2010:110), piemēro šādus noteikumus. Ja uz apdrošināto personu atskaites periodā attiecās vienas vai vairāku citu valstu tiesību akti, ņemot vērā veikto darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, tad attiecīgajā(-ās) valstī(-īs) gūtos ienākumus uzskata par līdzvērtīgiem apdrošinātās personas vidējiem bruto ienākumiem Zviedrijā, kas gūti atskaites perioda daļā, kas izpildīta Zviedrijā, un tos aprēķina, dalot ienākumus Zviedrijā ar gadu skaitu, kuru laikā šie ienākumi tika gūti. |
3. |
|
APVIENOTĀ KARALISTE
1. |
Gadījumos, kad personai saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem var būt tiesības uz izdienas pensiju, ja:
|
2. |
Piemērojot šā protokola SSC.8. pantu attiecībā uz vecuma vai apgādnieka zaudējuma naudas pabalstiem, pensijām par nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību un apbedīšanas pabalstiem, saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem katru tādu saņēmēju, kas uzturas citas valsts teritorijā, uzturēšanās laikā uzskata par personu, kas dzīvo attiecīgajā citā valstī.
|
3. |
Ja par atraitni kļuvuša vecāka pabalsta vai apbedīšanas pabalsta (augstākas likmes) saņemšana ir atkarīga no tiesībām saņemt AK bērnu pabalstu, personai, kas izpildījusi visus pārējos atbilstības kritērijus un kurai būtu tiesības saņemt AK bērnu pabalstu, ja tā vai attiecīgais bērns būtu dzīvojusi Apvienotajā Karalistē, netiks liegta iespēja pieprasīt par atraitni kļuvuša vecāka pabalstu vai apbedīšanas pabalstu (augstāku likmi), neatkarīgi no tā, ka saskaņā ar SSC.3. panta 4. punkta g) apakšpunktu AK bērnu pabalsts neietilpst šā protokola materiālajā piemērošanas jomā. |
SSCI-1. papildinājums
ADMINISTRATĪVAS VIENOŠANĀS STARP DIVĀM VAI VAIRĀKĀM VALSTĪM
(minētas šā pielikuma SSCI.8. pantā)
BEĻĢIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vēstuļu apmaiņa 1976. gada 4. maijā un 14. jūnijā par Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. panta 2. punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas).
Vēstuļu apmaiņa 1977. gada 18. janvārī un 14. martā par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 36. panta 3. punktu (vienošanās par izmaksu atmaksāšanu vai atteikšanos atmaksāt izmaksas saistībā ar pabalstiem natūrā, kas piešķirti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 III sadaļas 1. nodaļas noteikumiem), kas grozīta ar vēstuļu apmaiņu 1982. gada 4. maijā un 23. jūlijā (nolīgums par tādu izmaksu atmaksāšanu, kas radušās saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 22. panta 1. punkta a) apakšpunktu).
DĀNIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vēstuļu apmaiņa 1977. gada 30. martā un 19. aprīlī, kas grozīta ar vēstuļu apmaiņu 1989. gada 8. novembrī un 1990. gada 10. janvārī, par nolīgumu par atteikšanos atmaksāt pabalstu natūrā un administratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas).
IGAUNIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vienošanās, ko 2006. gada 29. martā noslēdza Igaunijas Republikas un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 36. panta 3. punktu un 63. panta 3. punktu un ar ko nosaka citas metodes, kā atmaksāt izmaksas par pabalstiem natūrā, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 no 2004. gada 1. maija ir piešķīrušas abas šīs valstis.
SOMIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vēstuļu apmaiņa 1995. gada 1. un 20. jūnijā par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 36. panta 3. punktu un 63. panta 3. punktu (pabalstu natūrā izmaksu atmaksāšana vai atteikšanās atmaksāt šīs izmaksas) un Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. panta 2. punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas).
FRANCIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vēstuļu apmaiņa 1997. gada 25. martā un 28. aprīlī par Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. panta 2. punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas).
1998. gada 8. decembra Nolīgums par īpašajām metodēm, ar kurām nosaka summas, kas jāatlīdzina par pabalstiem natūrā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Regulu (EEK) Nr. 574/72.
UNGĀRIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vienošanās, ko 2005. gada 1. novembrī noslēdza Ungārijas Republikas un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 883/2004 35. panta 3. punktu un 41. panta 2. punktu un ar ko nosaka citas metodes, kā atlīdzināt izmaksas par pabalstiem natūrā, ko saskaņā ar minēto regulu no 2004. gada 1. maija ir piešķīrušas abas šīs valstis.
ĪRIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vēstuļu apmaiņa 1975. gada 9. jūlijā par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 36. panta 3. punktu un 63. panta 3. punktu (vienošanās par izdevumu atmaksāšanu vai atteikšanos atmaksāt izmaksas par pabalstiem natūrā, kas piešķirti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 III sadaļas 1. vai 4. nodaļas noteikumiem) un Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. panta 2. punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas).
ITĀLIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vienošanās, ko 2005. gada 15. decembrī parakstījušas Itālijas Republikas un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 36. panta 3. punktu un 63. panta 3. punktu un ar ko nosaka citas metodes, kā atmaksāt izmaksas par pabalstiem natūrā, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 no 2005. gada 1. janvāra ir piešķīrušas abas šīs valstis.
LUKSEMBURGA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vēstuļu apmaiņa 1975. gada 18. decembrī un 1976. gada 20. janvārī par Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. panta 2. punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas, kā minēts Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. pantā).
MALTA un APVIENOTĀ KARALISTE
Vienošanās, ko 2007. gada 17. janvārī noslēdza Maltas un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 883/2004 35. panta 3. punktu un 41. panta 2. punktu un ar ko izveido citas metodes, kā atlīdzināt izmaksas par pabalstiem natūrā, ko saskaņā ar minēto regulu no 2004. gada 1. maija ir piešķīrušas abas šīs valstis.
NĪDERLANDE un APVIENOTĀ KARALISTE
1956. gada 12. jūnija Administratīvā vienošanās par 1954. gada 11. augusta konvencijas īstenošanu – 3. panta otrais teikums.
PORTUGĀLE un APVIENOTĀ KARALISTE
2004. gada 8. jūnija vienošanās, ar ko nosaka citas metodes, kā atlīdzināt izmaksas par pabalstiem natūrā, ko no 2003. gada 1. janvāra ir piešķīrušas abas šīs valstis.
SPĀNIJA un APVIENOTĀ KARALISTE
1999. gada 18. jūnija Nolīgums par tādu pabalstu natūrā izmaksu atmaksāšanu, kas piešķirti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 noteikumiem.
II PIELIKUMS
“SSC-8. PIELIKUMS
PĀREJAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ SSC.11. PANTA PIEMĒROŠANU
DALĪBVALSTIS
Austrija
Beļģija
Bulgārija
Horvātija
Kipra
Čehija
Dānija
Igaunija
Somija
Francija
Vācija
Grieķija
Ungārija
Īrija
Itālija
Latvija
Lietuva
Luksemburga
Malta
Nīderlande
Polija
Portugāle
Rumānija
Slovākija
Slovēnija
Spānija
Zviedrija
Labojumi
1.12.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 429/192 |
Labojums Politikas un drošības komitejas lēmumā (KĀDP) 2021/2059 (2021. gada 23. novembris) par to, lai atkārtoti apstiprinātu atļauju Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/5/2021)
( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 422, 2021. gada 26. novembris )
3. lappusē paraksta daļā:
tekstu:
“Politikas un drošības komitejas vārdā –
priekšsēdētāja
S. FROM-EMMESBERGER”
lasīt šādi:
“Politikas un drošības komitejas vārdā –
priekšsēdētāja
D. PRONK”.