ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 185 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
64. gadagājums |
Saturs |
|
I Leģislatīvi akti |
Lappuse |
|
|
REGULAS |
|
|
* |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu ( 1 ) |
|
|
II Neleģislatīvi akti |
|
|
|
LĒMUMI |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ. |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Leģislatīvi akti
REGULAS
26.5.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 185/1 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/836
(2021. gada 20. maijs),
ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 196. pantu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (4),
tā kā:
(1) |
Ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (“Savienības mehānisms”), kas reglamentēts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (5), nostiprina sadarbību starp Savienību un dalībvalstīm un veicina koordināciju civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu Savienības reaģēšanu uz dabas un cilvēku izraisītām katastrofām. |
(2) |
Lai gan primārā atbildība novērst dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām ir dalībvalstīm, Savienības mehānisms un jo īpaši rescEU veicina solidaritāti starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu. Savienības mehānisms to panāk, stiprinot Savienības kolektīvo reaģēšanu uz dabas un cilvēku izraisītām katastrofām, izveidojot spēju rezervi, kas papildina dalībvalstu esošās spējas, kad ar tām nepietiek valsts līmenī, tādējādi nodrošinot efektīvāku sagatavotību un reaģēšanu, un uzlabojot katastrofu novēršanu un sagatavotību tām. Ir vajadzīgas pienācīgas finanšu apropriācijas, lai izveidotu, izvietotu un izmantotu rescEU spējas un varētu turpināt attīstīt Eiropas civilās aizsardzības rezervi un segt papildu izmaksas, kas izriet no pielāgošanās dotācijām un Eiropas civilās aizsardzības rezervei atvēlēto spēju darbības. |
(3) |
Covid-19 pandēmijas vēl nebijusī pieredze ir parādījusi, ka Savienībai un dalībvalstīm ir jābūt labāk sagatavotām reaģēt uz liela mēroga ārkārtas situācijām, kas vienlaikus ietekmē vairākas dalībvalstis, un ka būtu jānostiprina spēkā esošais tiesiskais regulējums veselības un civilās aizsardzības jomā. Covid-19 pandēmija ir arī parādījusi, kā sekas, ko katastrofas rada cilvēku veselībai, videi, sabiedrībai un ekonomikai, var sasniegt postošus apmērus. Covid-19 pandēmijas laikā Savienība, pamatojoties uz Lēmuma Nr. 1313/2013/ES esošajiem noteikumiem, spēja ātri pieņemt īstenošanas noteikumus, lai paplašinātu rescEU spējas palielināt medicīnisko pretlīdzekļu krājumus, tostarp vakcīnas un ārstniecības līdzekļus, kā arī intensīvās aprūpes medicīnisko aprīkojumu, individuālos aizsardzības līdzekļus un laboratoriju aprīkojumu, lai sagatavotos nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un spētu reaģēt uz tiem. Nolūkā uzlabot sagatavotības un reaģēšanas darbību efektivitāti jauni noteikumi, kas stiprinātu pašreizējo tiesisko regulējumu, tostarp ar īpašiem nosacījumiem ļaujot Komisijai tieši iepirkt nepieciešamās rescEU spējas, nākotnē varētu vēl vairāk saīsināt spēju izvietošanai nepieciešamo laiku. Ir svarīgi arī, lai rescEU darbības būtu labi koordinētas ar valstu civilās aizsardzības iestādēm. |
(4) |
Eiropadomes locekļi 2020. gada 26. marta kopīgajā paziņojumā un Eiropas Parlaments 2020. gada 17. aprīļa rezolūcijā par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (6) aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus par vērienīgāku un plašāku krīžu pārvarēšanas sistēmu Savienībā. |
(5) |
Klimata pārmaiņu dēļ gan Savienībā, gan visā pasaulē dabas katastrofas notiek biežāk, tās ir postošākas un sarežģītākas un tādējādi liek valstīm savā starpā būt ļoti solidārām. Dabas katastrofas, piemēram, meža ugunsgrēki, var novest pie dzīvību, iztikas līdzekļu un bioloģiskās daudzveidības zuduma, izraisīt lielas oglekļa emisijas un būt par cēloni planētas oglekļa absorbcijas spēju samazinājumam, tādējādi vēl vairāk saasinot klimata pārmaiņas. Tāpēc ir būtiski stiprināt katastrofu novēršanu, sagatavotību tām un reaģēšanu uz tām un ir svarīgi, lai Savienības mehānisms ietvertu pietiekamas spējas, tostarp rescEU pārejas laikā, rīkoties meža ugunsgrēku un citu ar klimatu saistītu dabas katastrofu gadījumā. |
(6) |
Savienība joprojām ir apņēmības pilna nodrošināt dzimumsensitīvu civilo aizsardzību, tostarp novērst konkrētas neaizsargātības, un apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu un kļūst aktuāli katastrofu laikā un tūlīt pēc tām, tostarp saistībā ar sniegto atbalstu dzimumu vardarbības upuriem. |
(7) |
Pamatojoties uz solidaritātes un kvalitatīvu veselības aprūpes pakalpojumu vispārēja aptvēruma principiem, kā arī ņemot vērā Savienības centrālo lomu globālo veselības problēmjautājumu risināšanas progresa paātrināšanā, Savienības mehānismam būtu jāpalīdz uzlabot novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas spējas arī attiecībā uz medicīniskām ārkārtas situācijām. |
(8) |
Dalībvalstis, pilnībā ievērojot to valsts struktūras, tiek mudinātas nodrošināt, ka pirmās palīdzības sniedzēji ir pienācīgi aprīkoti un gatavi reaģēt uz katastrofām. |
(9) |
Nolūkā stiprināt sadarbību reaģēšanā uz katastrofām pēc iespējas būtu jāvienkāršo administratīvās procedūras, lai nodrošinātu tūlītēju intervenci. |
(10) |
Lai turpmāk, saskaroties ar katastrofām, kas ietekmē vairākas dalībvalstis, mēs būtu labāk sagatavoti, ir nekavējoties jārīkojas un jāstiprina Savienības mehānisms. Savienības mehānisma stiprināšanai būtu jāpapildina Savienības politikas virzieni un finansējums, nevis jāaizstāj noturības pret katastrofām integrēšana šajos politikas virzienos un finansējumā. |
(11) |
Dati par katastrofu radītajiem zaudējumiem ir būtiski, lai varētu rūpīgi novērtēt riskus, izstrādāt uz pierādījumiem balstītus iespējamo katastrofu scenārijus un īstenot efektīvus riska pārvaldības pasākumus. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāturpina strādāt, lai uzlabotu datu par katastrofu radītajiem zaudējumiem vākšanu saskaņā ar jau esošām saistībām starptautiskajos nolīgumos, piemēram, Sendai ietvarprogrammā katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, Parīzes nolīgumā, kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (7), un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. |
(12) |
Lai uzlabotu noturību un katastrofu novēršanas, sagatavošanās un reaģēšanas plānošanu, Savienībai ciešā sadarbībā ar attiecīgajām zinātniskajām aprindām, nozīmīgiem ekonomikas dalībniekiem, reģionālajām un vietējām iestādēm un nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, būtu jāturpina iestāties par investīcijām katastrofu novēršanā pāri robežām un dažādās nozarēs un visaptverošām riska pārvaldības pieejām, kas ir novēršanas un sagatavotības pamatā, ņemot vērā daudzējāda apdraudējuma pieeju, ekosistēmā balstītu pieeju un klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi, neierobežojot ieviestos Savienības koordinācijas mehānismus un dalībvalstu kompetenci. Tāpēc Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai noteiktu un izstrādātu Savienības noturības pret katastrofām mērķus civilās aizsardzības jomā, kas ir nesaistošs kopīgs pamats, lai atbalstītu novēršanas un sagatavotības darbības tādu katastrofu gadījumā, kurām ir liela ietekme un kuras izraisa vai var izraisīt daudzvalstu pārrobežu ietekmi (t. i., ietekmi uz vairākām valstīm neatkarīgi no tā, vai tām ir kopīga robeža vai nav). Savienības mērķos noturībai pret katastrofām būtu jāņem vērā katastrofu tūlītējās sociālās sekas un nepieciešamība nodrošināt, lai tiktu saglabātas sabiedrības kritiski svarīgās funkcijas. |
(13) |
Regulāri riska novērtējumi un katastrofu scenāriju analīze valsts un attiecīgā gadījumā vietējā līmenī ir izšķiroši svarīgi, lai atklātu trūkumus novēršanas un sagatavotības jomā un stiprinātu noturību, tostarp izmantojot Savienības līdzekļus. Šādos riska novērtējumos un katastrofu scenāriju analīzē galvenā uzmanība būtu jāpievērš riskiem, kas raksturīgi attiecīgajam reģionam, un attiecīgos gadījumos tiem būtu jāaptver pārrobežu sadarbība. |
(14) |
Izstrādājot Savienības noturības pret katastrofām mērķus nolūkā atbalstīt novēršanas un sagatavotības darbības, īpaša uzmanība būtu jāpievērš sekām, ko katastrofas rada neaizsargātām grupām. |
(15) |
Reģionālo un vietējo iestāžu loma katastrofu novēršanā un pārvarēšanā ir ļoti svarīga, un vajadzības gadījumā to spējas ir iekļautas pasākumos, ko veic saskaņā ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES, ar mērķi mazināt pārklāšanos un veicināt sadarbspēju. Tāpēc ir vajadzīga arī pastāvīga pārrobežu sadarbība vietējā un reģionālā līmenī, lai izstrādātu kopīgas trauksmes sistēmas ātrai intervencei pirms Savienības mehānisma aktivizēšanas. Tāpat, bet ņemot vērā valstu struktūras, ir svarīgi atzīt nepieciešamību sniegt tehniskās apmācības palīdzību vietējām kopienām, lai vajadzības gadījumā uzlabotu to sākotnējās reaģēšanas spējas. Svarīgi ir arī informēt sabiedrību par sākotnējiem reaģēšanas pasākumiem. |
(16) |
Savienības mehānismā arī turpmāk būtu jāizmanto sinerģija ar Savienības kritisko vienību noturības satvaru. |
(17) |
Būtu jāturpina stiprināt Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centru (ERCC), kas Savienības līmenī 24 stundas diennaktī un septiņas dienas nedēļā pilda operatīvā centra funkcijas un kuram ir spējas reāllaikā sekot operācijām un atbalstīt operācijas dažādās ārkārtas situācijās Savienībā un ārpus tās. Šādai stiprināšanai būtu jāietver labāka ERCC koordinācija ar dalībvalstu valsts civilās aizsardzības iestādēm, kā arī ar citām attiecīgām Savienības struktūrām. ERCC darbu atbalsta zinātnieku atziņas, ieskaitot Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra sniegtās atziņas. |
(18) |
Savienības mehānismā būtu jāizmanto Savienības kosmosa infrastruktūra, piemēram, Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus), Galileo, Kosmosa situācijas apzināšanas sistēma un GOVSATCOM, kas nodrošina svarīgus Savienības līmeņa instrumentus reaģēšanai uz iekšējām un ārējām ārkārtas situācijām. Copernicus ārkārtas situāciju pārvaldības sistēmas sniedz atbalstu ERCC dažādās ārkārtas situācijas fāzēs no agrīnās brīdināšanas un novēršanas līdz reaģēšanai katastrofas gadījumā un atveseļošanai. GOVSATCOM nodrošina drošus satelītsakarus, kas īpaši pielāgoti valsts pārvaldes vajadzībām ārkārtas situāciju pārvarēšanā. Galileo ir pirmā globālā satelītnavigācijas un pozicionēšanas infrastruktūra, kas īpaši izstrādāta civilām vajadzībām Eiropā un visā pasaulē un ko var izmantot citās jomās, piemēram, ārkārtas situāciju pārvarēšanā, cita starpā agrīnās brīdināšanas darbībās. Attiecīgie Galileo pakalpojumi ietver ārkārtas situāciju pakalpojumu, kas, izstarojot signālus, raida brīdinājumus par dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām konkrētos apgabalos. Tā kā tas var glābt dzīvības un veicināt ārkārtas pasākumu koordinēšanu, dalībvalstis būtu jāmudina izmantot Galileo. Ja dalībvalstis nolemj to izmantot, sistēmas validēšanas nolūkā dalībvalstīm būtu jāidentificē valsts iestādes, kuras ir kompetentas izmantot Galileo, un par tām jāpaziņo Komisijai. |
(19) |
Covid-19 pandēmijas laikā transporta un loģistikas resursu nepietiekamība tika identificēta kā galvenais šķērslis, kas neļauj dalībvalstīm sniegt vai saņemt palīdzību. Tāpēc transporta un loģistikas resursi būtu jādefinē kā rescEU spējas. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Lēmuma Nr. 1313/2013/ES īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai ar mērķi ļaut definēt transporta un loģistikas resursus kā rescEU spējas, kā arī ļaut tai nomāt, ņemt līzingā vai citādi nolīgt šādas spējas, ciktāl tas nepieciešams, lai novērstu trūkumus transporta un loģistikas jomā. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8). Turklāt, lai Savienībai būtu operatīvās spējas ātri reaģēt uz liela mēroga katastrofu, kas rada vai var radīt daudzvalstu pārrobežu ietekmi, vai tādu katastrofu, kuras varbūtība ir maza, taču sekas ir smagas, Savienībai pienācīgi pamatotos steidzamības gadījumos un apspriežoties ar dalībvalstīm, ar steidzamības procedūru pieņemot nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus, vajadzētu būt arī iespējai iegādāties, nomāt, ņemt līzingā vai citādi nolīgt materiālos līdzekļus un nepieciešamos atbalsta pakalpojumus, kas definēti kā rescEU spējas, ja minētos līdzekļus un pakalpojumus dalībvalstis nespēj darīt nekavējoties pieejamus. Tas ļautu Savienībai nekavējoties reaģēt uz ārkārtas situācijām, kas varētu būtiski ietekmēt cilvēku dzīvību, veselību, vidi, īpašumu un kultūras mantojumu, un kas vienlaicīgi skar daudzas dalībvalstis. Šādi materiālie līdzekļi neietver moduļus, komandas un ekspertu kategorijas, un to mērķis ir palīdzēt katastrofu pārslogotajām dalībvalstīm. |
(20) |
Lai pēc iespējas labāk izmantotu pieredzi, kas līdz šim gūta saistībā ar uzticamiem loģistikas tīkliem, kurus pārvalda attiecīgās starptautiskās organizācijas Savienībā, piemēram, ANO humānās palīdzības noliktavas, Komisijai būtu jāņem vērā šādi tīkli, iegādājoties, nomājot, ņemot līzingā vai citādi nolīgstot rescEU spējas. Attiecīgās Savienības aģentūras būtu pienācīgi jāiesaista un ar tām būtu jāapspriežas jautājumos, kas saistīti ar Savienības mehānismu un kas ir to kompetencē. Ir īpaši svarīgi vajadzības gadījumā apspriesties ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru par to vajadzīgo spēju noteikšanu, pārvaldību un sadali, kas paredzētas reaģēšanai uz neatliekamām medicīniskām situācijām. |
(21) |
Vajadzētu spēt izmantot valstu vajadzībām rescEU spējas, ko iegādājušās, nomājušas, ņēmušas līzingā vai citādi nolīgušas dalībvalstis, taču tikai tad, kad tās netiek izmantotas vai nav vajadzīgas Savienības mehānisma reaģēšanas operācijās. |
(22) |
Vajadzības gadījumā Savienība ir ieinteresēta reaģēt uz ārkārtas situācijām trešās valstīs. Lai gan rescEU spējas ir galvenokārt izveidotas, lai tās izmantotu kā drošības tīklu Savienībā pienācīgi pamatotos gadījumos un ņemot vērā humanitāros principus, vajadzētu būt iespējai tās izvietot arī ārpus Savienības. Izvietošanas lēmums būtu jāpieņem saskaņā ar esošajiem noteikumiem par rescEU spēju izvietošanas lēmumiem. |
(23) |
Savienības mehānismam būtu jānodrošina rezervju pienācīgs ģeogrāfiskais sadalījums, tostarp attiecībā uz pamata medicīniskajiem pretlīdzekļiem un individuālajiem aizsardzības līdzekļiem, jo īpaši tiem, kas paredzēti reaģēšanai uz katastrofām, kuru varbūtība ir maza, taču sekas ir smagas, sinerģijā ar un papildinot programmu “ES – veselībai”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (9), Ārkārtas atbalsta instrumentu, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2016/369 (10), Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (11), un citus Savienības politikas virzienus, programmas un fondus un vajadzības gadījumā papildinot valstu uzkrājumu veidošanu Savienības līmenī. |
(24) |
Covid-19 pandēmija ir parādījusi, cik svarīgi ir sistemātiski apkopot un apmainīties ar attiecīgajām zināšanām visos katastrofu riska pārvaldības cikla posmos. Šie konstatējumi un pieredze, kas līdz šim gūta Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkla izstrādes procesā, liecina, ka šā tīkla kā informācijas apstrādes struktūrvienības loma Savienības mehānismā būtu vēl vairāk jāprecizē. |
(25) |
Vajadzīgo transportēšanas un loģistikas resursu iegūšana ir būtiska, lai Savienība varētu reaģēt uz dažādām ārkārtas situācijām Savienībā un ārpus tās. Ir ļoti svarīgi nodrošināt palīdzības savlaicīgu transportēšanu un sniegšanu Savienībā, kā arī ārpus Savienības un no Savienības ārpuses. Tāpēc skartajām valstīm vajadzētu būt iespējai lūgt palīdzību, ko veido tikai transporta un loģistikas resursi. |
(26) |
Lēmumā Nr. 1313/2013/ES ir noteikts Savienības mehānismam paredzētais finansējums, kas ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (12), kura paredzēta programmas izdevumu segšanai līdz 2014.–2020. gada budžeta perioda beigām. Minētais finansējums no 2021. gada 1. janvāra – Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (13) piemērošanas dienas – būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu minētajā regulā norādītos jaunos skaitļus. |
(27) |
Lai novērstu Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes nepieredzēto ietekmi, atbilstīgi Padomes Regulai (ES) 2020/2094 (14), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, un tajā iedalīto resursu robežās būtu jāveic atveseļošanas un noturības pasākumi saskaņā ar Savienības mehānismu. Jo īpaši šādos pasākumos būtu jāiekļauj pasākumi Savienības sagatavotības līmeņa celšanai un Savienības ātras un efektīvas reaģēšanas liela mēroga ārkārtas situāciju gadījumā nodrošināšanai, tostarp tādi pasākumi kā būtisku preču un būtiska medicīniskā aprīkojuma krājumu veidošana un ātrai reaģēšanai nepieciešamās infrastruktūras iegāde. Šādi papildu resursi būtu jāizmanto tā, lai nodrošinātu atbilstību Regulā (ES) 2020/2094 noteiktajiem termiņiem. |
(28) |
Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un censties sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Lēmumā Nr. 1313/2013/ES paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz sasniegt vispārējo mērķi vismaz 30 % no Savienības budžeta un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta kopējiem izdevumiem veltīt klimata mērķu sasniegšanas atbalstam un apņemšanos 7,5 % budžeta 2024. gadā un 10 % budžeta 2026. un 2027. gadā veltīt ar bioloģisko daudzveidību saistītajiem izdevumiem, vienlaikus ņemot vērā pašreizējo klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķu pārklāšanos. |
(29) |
Ņemot vērā to, ka rescEU spēju izvietošana Savienības mehānisma reaģēšanas operācijās rada būtisku Savienības pievienoto vērtību, nodrošinot efektīvu un ātru palīdzību cilvēkiem ārkārtas situācijās, būtu jānosaka papildu pienākumi atpazīstamības jomā, lai sniegtu informāciju Savienības iedzīvotājiem un plašsaziņas līdzekļiem un arī lai nodrošinātu Savienības atpazīstamību. Valsts iestādēm no Komisijas būtu jāsaņem komunikācijas norādes par konkrētām intervencēm, lai nodrošinātu Savienības lomas pienācīgu publicitāti. |
(30) |
Ņemot vērā neseno operatīvo pieredzi, visu rescEU spēju izmaksas būtu pilnībā jāfinansē no Savienības budžeta, lai vēl vairāk stiprinātu Savienības mehānismu un jo īpaši vienkāršotu ātras rescEU īstenošanas procesu. |
(31) |
Lai atbalstītu dalībvalstis palīdzības sniegšanā arī ārpus Savienības, Eiropas civilās aizsardzības rezerve būtu vēl vairāk jāstiprina, līdzfinansējot iekļauto spēju darbības izmaksas vienā un tajā pašā līmenī neatkarīgi no tā, vai šīs spējas tiek izvietotas Savienībā vai ārpus tās. |
(32) |
Lai nodrošinātu elastību, atbalstot dalībvalstis ar transporta un loģistikas resursiem, jo īpaši liela mēroga katastrofu gadījumos, vajadzētu spēt no Savienības budžeta pilnībā finansēt kravu, loģistikas līdzekļu un pakalpojumu, kas izvietoti kā rescEU spējas, transportēšanu Savienībā vai uz Savienību no trešām valstīm. |
(33) |
Savienības mehānismam būtu arī jāsniedz transportēšanas palīdzība, kas vajadzīga vides katastrofu gadījumā, kompetento valsts iestāžu atbildībā piemērojot “piesārņotājs maksā” principu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. panta 2. punktu, kā arī ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/35/EK (15). |
(34) |
Lai palielinātu elastību, kā arī panāktu optimālu budžeta izpildi, šajā regulā kā budžeta izpildes metode būtu jāparedz netieša pārvaldība, ja tas ir pamatoti attiecīgās darbības rakstura vai satura dēļ. |
(35) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (16) (Finanšu regula) 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt darbībai, kas jau ir sākusies, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt nepieciešamību sākt darbību pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmās izmaksas, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējamam finansēšanas lēmumā paredzēt – uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos –, ka izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES un kuras ir jau sāktas, var uzskatīt par attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja tās radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. |
(36) |
Lai veicinātu paredzamību un ilgtermiņa efektivitāti, Komisijai, īstenojot Lēmumu Nr. 1313/2013/ES, būtu jāpieņem gada vai daudzgadu darba programmas, kurās norādīti plānotie piešķīrumi. Tas varētu palīdzēt nodrošināt Savienībai vairāk elastības budžeta izpildē un tādējādi stiprināt novēršanas un sagatavotības darbības. Turklāt paredzamie turpmākie piešķīrumi katru gadu būtu jāiesniedz un jāapspriež komitejā, kas palīdz Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
(37) |
Komisija ziņo par Savienības mehānisma budžeta izpildi saskaņā ar Finanšu regulu. |
(38) |
Uz Lēmumu Nr. 1313/2013/ES attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmuši Eiropas Parlaments un Padome. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
(39) |
Lai gan novēršanas un sagatavotības pasākumi ir svarīgi Savienības noturības stiprināšanai dabas un cilvēku izraisītu katastrofu gadījumā, tomēr to, vai un kad notiks katastrofas un kāds būs to apmērs, protams, nav iespējams paredzēt. Nesenā Covid-19 krīze ir parādījusi, ka atbilstošai reaģēšanai vajadzīgie finanšu resursi katru gadu var ievērojami atšķirties, un tie būtu jādara pieejami nekavējoties. Budžeta paredzamības principa saskaņošana ar nepieciešamību ātri reaģēt uz jaunām vajadzībām tāpēc nozīmē, ka jāpielāgo darba programmu finansiālā īstenošana. Līdz ar to papildus Finanšu regulas 12. panta 4. punktā minētajai iespējai pārnest neizlietotās apropriācijas ir lietderīgi atļaut pārnest neizlietotās apropriācijas tikai uz nākamo gadu un tās paredzēt tikai reaģēšanas darbībām. |
(40) |
Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (17) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (18), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (19) un (ES) 2017/1939 (20) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un, – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (21). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Minētā iemesla dēļ nolīgumos ar trešām valstīm un teritorijām un ar starptautiskām organizācijām, kā arī līgumos vai nolīgumos, kas izriet no Lēmuma Nr. 1313/2013/ES īstenošanas, būtu jāietver noteikumi, kas skaidri pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu, EPPO un OLAF veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar to attiecīgo kompetenci, turklāt nodrošinot, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir visas trešās personas, kas iesaistītas Savienības līdzekļu apgūšanā. |
(41) |
Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (22) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Lēmumā Nr. 1313/2013/ES būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
(42) |
Lai rescEU spējas būtu funkcionālas un Savienības mehānisms efektīvi reaģētu uz Savienības iedzīvotāju vajadzībām, Covid-19 pandēmijas laikā tika darītas pieejamas papildu finanšu apropriācijas, ar ko finansēt darbības saskaņā ar Savienības mehānismu. Ir svarīgi nodrošināt Savienībai vajadzīgo elastību, lai tā spētu efektīvi reaģēt uz neparedzamām katastrofām, vienlaikus saglabājot zināmu paredzamību attiecībā uz Lēmumā Nr. 1313/2013/ES izklāstīto mērķu sasniegšanu. Ir svarīgi panākt nepieciešamo līdzsvaru, tiecoties uz šo mērķu sasniegšanu. Lai saskaņā ar Savienības mehānisma prioritātēm atjauninātu I pielikumā izklāstīto procentuālo lielumu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (23). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(43) |
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums Nr. 1313/2013/ES. |
(44) |
Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu uzsākt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Lēmumu Nr. 1313/2013/ES groza šādi:
1) |
lēmuma 1. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Aizsardzība, kas jānodrošina ar Savienības mehānismu, aptver galvenokārt cilvēku, bet arī vides un īpašuma, tostarp kultūras mantojuma, aizsardzību pret visu veidu dabas un cilvēku izraisītām katastrofām, tostarp pret terora aktu sekām, tehnoloģiskām, radiācijas vai ekoloģiskām katastrofām, jūras piesārņošanu, hidroģeoloģisku nestabilitāti un akūtām ārkārtas situācijām veselības jomā, kas notiek Savienībā vai ārpus tās. Terora aktu seku vai radiācijas avāriju gadījumā Savienības mehānisms var attiekties tikai uz darbībām sagatavotības un reaģēšanas jomā. 3. Savienības mehānisms veicina solidaritāti starp dalībvalstīm, īstenojot praktisku sadarbību un koordināciju, neskarot dalībvalstu primāro atbildību aizsargāt to teritorijā cilvēkus, vidi un īpašumu, tostarp kultūras mantojumu, pret katastrofām, un nodrošina savām katastrofu pārvarēšanas sistēmām pietiekamas spējas, lai tās varētu novērst tāda rakstura un apmēra katastrofas, ko var pamatoti sagaidīt un kam var sagatavoties, un atbilstīgi un konsekventi rīkoties šādu katastrofu gadījumā.”; |
2) |
lēmuma 3. pantu groza šādi:
|
3) |
lēmuma 4. pantā iekļauj šādu punktu: “4.a “Savienības noturības pret katastrofām mērķi” ir nesaistoši mērķi, kas civilās aizsardzības jomā noteikti, lai atbalstītu novēršanas un sagatavotības darbības nolūkā uzlabot Savienības un tās dalībvalstu spēju izturēt tādas katastrofas sekas, kura izraisa vai var izraisīt daudzvalstu pārrobežu ietekmi;”; |
4) |
lēmuma 5. panta 1. punktu groza šādi:
|
5) |
lēmuma 6. pantu groza šādi:
|
6) |
lēmuma 7. un 8. pantu aizstāj ar šādiem: “7. pants Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centrs 1. Ar šo izveido Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centru (ERCC). ERCC nodrošina operatīvās spējas 7 dienas nedēļā un 24 stundas diennaktī un kalpo dalībvalstīm un Komisijai Savienības mehānisma mērķu sasniegšanai. Jo īpaši ERCC reāllaikā koordinē, uzrauga un atbalsta reaģēšanu ārkārtas situācijās Savienības līmenī. ERCC strādā ciešā saziņā ar valstu civilās aizsardzības iestādēm un attiecīgajām Savienības struktūrām, lai katastrofu pārvarēšanā veicinātu starpnozaru pieeju. 2. ERCC ir piekļuve operatīvajām, analītiskajām, uzraudzības, informācijas pārvaldības un sakaru spējām, lai risinātu dažādas krīzes situācijas Savienībā un ārpus tās. 8. pants Komisijas darbības vispārējās sagatavotības jomā 1. Komisija veic šādas darbības sagatavotības jomā:
2. Pēc dalībvalsts, trešās valsts vai Apvienoto Nāciju Organizācijas vai tās aģentūru pieprasījuma Komisija var nosūtīt uz vietas ekspertu vienību konsultēšanai par pasākumiem sagatavotības jomā.”; |
7) |
lēmuma 9. pantā pievieno šādu punktu: “10. Ja ārkārtas situāciju pakalpojumus sniedz Galileo, Copernicus, GOVSATCOM vai citi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (*1) izveidotās kosmosa programmas komponenti, katra dalībvalsts var nolemt tos izmantot. Ja dalībvalsts nolemj izmantot pirmajā daļā minētos Galileo sniegtos ārkārtas situāciju pakalpojumus, tā identificē un paziņo Komisijai valsts iestādes, kuras ir pilnvarotas izmantot minētos ārkārtas situāciju pakalpojumus. (*1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/696 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulu (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES (OV L 170, 12.5.2021., 69. lpp.).”;" |
8) |
lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu: “10. pants Scenāriju izstrādes un katastrofu pārvarēšanas plānošana 1. Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai uzlabotu starpnozaru katastrofu riska pārvaldības plānošanu Savienības līmenī gan attiecībā uz dabas, gan cilvēku izraisītām katastrofām, kuras izraisa vai var izraisīt daudzvalstu pārrobežu ietekmi, cita starpā klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi. Minētā plānošana ietver Savienības līmeņa scenāriju izstrādi katastrofu novēršanai, sagatavotībai un reaģēšanai uz tām, ņemot vērā darbu, kas veikts saistībā ar 6. panta 5. punktā minētajiem Savienības noturības pret katastrofām mērķiem, un darbu, ko veic Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkls, kā minēts 13. pantā, un pamatojoties uz:
2. Plānojot reaģēšanas operācijas humanitārām krīzēm ārpus Savienības, Komisija un dalībvalstis nosaka un veicina sinerģijas starp civilās aizsardzības palīdzību un Savienības un dalībvalstu sniegto humānās palīdzības finansējumu.”; |
9) |
lēmuma 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
|
10) |
lēmuma 12. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka, no kādām spējām sastāv rescEU, inter alia pamatojoties uz jebkādu esošo 10. panta 1. punktā minēto scenāriju izstrādi un ņemot vērā apzinātos un jaunos riskus un kopīgās spējas un to nepietiekamību Savienības līmenī, jo īpaši tādās jomās kā meža ugunsgrēku dzēšana no gaisa, ķīmiskie, bioloģiskie un radioloģiskie incidenti, kā arī kodolincidenti, neatliekamās medicīniskās palīdzības reaģēšanas pasākumi, kā arī transports un loģistika. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 33. panta 2. punktā. Komisija regulāri atjaunina informāciju par rescEU spēju veidu un skaitu un dara minēto informāciju tieši pieejamu Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Dalībvalstis rescEU spējas iegādājas, nomā, ņem līzingā vai citādi nolīgst. 3.a rescEU spējas, kā noteikts īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, Komisija var nomāt, ņemt līzingā vai citādi nolīgt, ciktāl tas nepieciešams, lai novērstu trūkumus transporta un loģistikas jomā. 3.b Pienācīgi pamatotos steidzamības gadījumos Komisija var iegādāties, nomāt, ņemt līzingā vai citādi nolīgt spējas, šādu iespēju nosakot īstenošanas aktos, kurus pieņem saskaņā ar 33. panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru. Ar šādiem īstenošanas aktiem:
3.c Ja Komisija rescEU spējas iegādājas, nomā, ņem līzingā vai citādi nolīgst, tiek piemēroti Savienības finanšu noteikumi. Ja rescEU spējas iegādājas, nomā, ņem līzingā vai citādi nolīgst dalībvalstis, Komisija var dalībvalstīm piešķirt tiešas dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Komisija un ikviena dalībvalsts, ja vēlas, var rescEU spēju iegūšanas nolūkā sākt kopīgā iepirkuma procedūru, ko veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (*2) (“Finanšu regula”) 165. pantu. rescEU spējas uzņem tās dalībvalstis, kuras minētās spējas iegādājas, nomā, ņem līzingā vai citādi nolīgst. (*2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).”;" |
11) |
lēmuma 13. pantu aizstāj ar šādu: “13. pants Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkls 1. Komisija izveido Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīklu (“Tīkls”), lai apkopotu, apstrādātu un izplatītu ar Savienības mehānismu saistītās zināšanas un informāciju, kas balstās uz daudzējāda apdraudējuma pieeju, un ietverot attiecīgos civilās aizsardzības un katastrofu pārvarēšanas dalībniekus, izcilības centrus, universitātes un pētniekus. Komisija ar Tīkla starpniecību pienācīgi ņem vērā specializētās zināšanas dalībvalstīs, Savienības līmenī, citu starptautisku organizāciju un vienību, trešo valstu un uz vietas darbojošos organizāciju līmenī. Komisija un dalībvalstis veicina dzimumu ziņā līdzsvarotu dalību Tīkla izveidē un darbībā. Komisija ar Tīkla starpniecību atbalsta plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesu saskaņotību, veicinot nepārtrauktu zināšanu un informācijas apmaiņu, kurā iesaistītas visas Savienības mehānisma darbības jomas. Šajā nolūkā Komisija ar Tīkla starpniecību inter alia:
Apmācības un praktisko iemaņu programma ir vērsta uz to, lai uzlabotu 9., 11. un 12. pantā minēto spēju koordināciju, savietojamību un papildināmību un lai uzlabotu ekspertu kompetenci, kā minēts 8. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktā;
2. Veicot 1. punktā izklāstītos uzdevumus, Komisija īpašu uzmanību pievērš to dalībvalstu vajadzībām un interesēm, kas saskaras ar līdzīgiem katastrofas riskiem, kā arī vajadzībai stiprināt bioloģiskās daudzveidības un kultūras mantojuma aizsardzību. 3. Komisija stiprina sadarbību apmācības jomā un veicina zināšanu un pieredzes apmaiņu starp Tīklu un starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm, jo īpaši, lai palīdzētu izpildīt starptautiskās saistības, sevišķi tās, kas ietvertas Sendai ietvarprogrammā katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam.”; |
12) |
lēmuma 14. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “1. Ja Savienībā notiek katastrofa vai pastāv katastrofas draudi, kas izraisa vai spēj izraisīt daudzvalstu pārrobežu ietekmi vai kas skar vai ir spējīga skart citas dalībvalstis, dalībvalsts, kurā katastrofa notiek vai iespējams notiks, nekavējoties informē potenciāli apdraudētās dalībvalstis un, ja pastāv iespēja, ka sekas būs nozīmīgas, – Komisiju.”; |
13) |
lēmuma 15. panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
14) |
lēmuma 17. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem: “1. Komisija var atlasīt, iecelt un nosūtīt ekspertu vienību, kas sastāv no dalībvalstu izvirzītiem ekspertiem:
Vienībā var integrēt Komisijas un citu Savienības dienestu ekspertus, lai atbalstītu šo vienību un sekmētu sadarbību ar ERCC. Vienībā var integrēt ANO aģentūru vai citu starptautisku organizāciju nosūtītus ekspertus, lai padarītu ciešāku sadarbību un sekmētu kopējus novērtējumus. Ja tas vajadzīgs operatīvās efektivitātes nodrošināšanai, Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm var veicināt papildu ekspertu iesaisti, tos izvietojot, un tehnisko un zinātnisko atbalstu un piesaistīt līdz šim uzkrātās zinātnieku, neatliekamās medicīniskās palīdzības jomas un nozaru specializētās zināšanas. 2. Ekspertu atlases un iecelšanas procedūra ir šāda:
Komisija paziņo dalībvalstīm par papildu ekspertu atbalstu, kas sniegts saskaņā ar 1. punktu.”; |
15) |
lēmuma 18. pantu aizstāj ar šādu: “18. pants Transports un aprīkojums 1. Tādas katastrofas gadījumā, kas notiek vai nu Savienībā vai ārpus tās, Komisija var palīdzēt dalībvalstīm piekļūt aprīkojumam vai transporta un loģistikas resursiem, veicot šādas darbības:
2. Komisija var papildināt dalībvalstu nodrošinātos transporta un loģistikas resursus ar citiem resursiem, kas vajadzīgi ātrai reaģēšanai uz katastrofām. 3. Dalībvalsts vai trešās valsts prasītā palīdzība var ietvert tikai transporta un loģistikas resursus, kas paredzēti reaģēšanai uz katastrofām, izmantojot palīdzības piegādes vai aprīkojumu, ko dalībvalsts vai trešā valsts, kas prasa palīdzību, iepirkusi trešā valstī.”; |
16) |
lēmuma 19. pantu groza šādi:
|
17) |
iekļauj šādu pantu: “19.a pants Līdzekļi no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta 1. Padomes Regulas (ES) 2020/2094 (*3) 1. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktā minētos pasākumus īsteno saskaņā ar šo lēmumu, izmantojot summu, kas nepārsniedz 2 056 480 000 EUR faktiskajās cenās, kā 2018. gada cenās norādīts minētās regulas 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, ievērojot minētās regulas 3. panta 3., 4., 7. un 9. punktu. 2. Šā panta 1. punktā minētā summa ir ārējie piešķirtie ieņēmumi, kā izklāstīts Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 1. punktā. 3. Šā panta 1. punktā minētie pasākumi ir tiesīgi saņemt finansiālo palīdzību saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, un tos īsteno, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2020/2094 mērķus. 4. Neskarot šajā lēmumā izklāstītos nosacījumus trešo valstu labā veikto darbību atbilstībai, šajā pantā minēto finansiālo palīdzību trešai valstij var piešķirt tikai tad, ja tā tiek sniegta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2020/2094 mērķus, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā trešā valsts piedalās vai nepiedalās Savienības mehānismā. (*3) Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).”;" |
18) |
lēmuma 20.a pantu aizstāj ar šādu: “20.a pants Atpazīstamība un apbalvojumi 1. Savienības līdzekļu saņēmēji, kā arī sniegtās palīdzības saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības līdzekļu redzamību, – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. Jebkādiem līdzekļiem vai palīdzībai, ko sniedz saskaņā ar šo lēmumu, nodrošina attiecīgu atpazīstamību atbilstīgi konkrētām norādēm, ko Komisija pieņēmusi specifiskiem intervences pasākumiem. Dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka sabiedrības informēšana par operācijām, ko finansē saskaņā ar Savienības mehānismu:
Ja rescEU spējas izmanto valsts vajadzībām, kā minēts 12. panta 5. punktā, dalībvalstis ar tādiem pašiem līdzekļiem, kā minēts šā punkta pirmajā daļā, atzīst attiecīgo spēju izcelsmi un nodrošina atpazīstamību Savienības līdzekļiem, kas izmantoti attiecīgo spēju iegādei. 2. Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar šo lēmumu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem un atbalsta dalībvalstis to komunikācijas pasākumos. Šā lēmuma īstenošanai piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. panta 1. punktā minētajiem mērķiem. 3. Komisija piešķir medaļas, lai atzinīgi novērtētu un godinātu ilggadēju darbu un ievērojamu ieguldījumu Savienības mehānismā.”; |
19) |
lēmuma 21. pantu groza šādi:
|
20) |
lēmuma 22. panta b) punktu aizstāj ar šādu:
|
21) |
lēmuma 23. pantu aizstāj ar šādu: “23. pants Attiecināmās darbības, kas ir saistītas ar aprīkojumu un operācijām 1. Lai nodrošinātu piekļuvi aprīkojumam un transporta un loģistikas resursiem saskaņā ar Savienības mehānismu, finansiālu palīdzību ir tiesības saņemt šādām darbībām:
1.a Savienības finansiālās palīdzības summa, ko piešķir to Eiropas civilās aizsardzības rezervē iepriekš neiekļauto spēju transportam, kuras katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā izvieto Savienībā vai ārpus tās, un jebkādam citam transporta atbalstam, kas vajadzīgs, lai reaģētu uz katastrofu, nepārsniedz 75 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. 2. Savienības finansiālās palīdzības summa, ko piešķir Eiropas civilās aizsardzības rezervē iepriekš iekļautām spējām, nepārsniedz 75 % no izmaksām, kas katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā Savienībā vai ārpus Savienības rodas saistībā ar spēju darbību, ieskaitot transportu. 4. Ar Savienības finansiālo palīdzību transporta un loģistikas resursiem var segt ne vairāk kā 100 % no kopējām attiecināmajām izmaksām, kas minētas a)–d) apakšpunktā, ja tas vajadzīgs, lai dalībvalstu sniegtās palīdzības apvienošanu padarītu operatīvi efektīvu un ja izmaksas ir saistītas ar kādu no šādiem gadījumiem:
4.a Ja rescEU spējas izmanto valsts vajadzībām saskaņā ar 12. panta 5. punktu, visas izmaksas, ieskaitot apkopes un remonta izmaksas, sedz dalībvalsts, kas izmanto spējas. 4.b Ja rescEU spējas izvieto saskaņā ar Savienības mehānismu, ar Savienības finansiālo palīdzību sedz 75 % no darbības izmaksām. Atkāpjoties no pirmās daļas, ar Savienības finansiālo palīdzību sedz 100 % no to rescEU spēju darbības izmaksām, kuras nepieciešamas katastrofu, kuru varbūtība ir maza, bet sekas ir smagas, gadījumā, ja minētās spējas izvietotas saskaņā ar Savienības mehānismu. 4.c Izvietošanai ārpus Savienības, kā minēts 12. panta 10. punktā, ar Savienības finansiālo palīdzību sedz 100 % no darbības izmaksām. 4.d Ja ar šajā pantā minēto Savienības finansiālo palīdzību netiek segti 100 % no izmaksām, atlikušo izmaksu summu sedz palīdzības pieprasītājs, ja vien ar dalībvalsti, kas sniedz palīdzību, vai dalībvalsti, kas uzņem rescEU spējas, nav panākta cita vienošanās. 4.e rescEU spēju izvietošanai ar Savienības finansiālo palīdzību var segt 100 % no jebkādām tiešajām izmaksām, kas nepieciešamas kravu, loģistikas līdzekļu un pakalpojumu transportēšanai Savienībā un uz Savienību no trešām valstīm. 5. Ja transporta apvienošanas operācijās ir iesaistītas vairākas dalībvalstis, viena dalībvalsts var uzņemties vadību, prasot Savienības finansiālo atbalstu par visu operāciju. 6. Ja dalībvalsts prasa Komisijai slēgt līgumu par transportēšanas pakalpojumiem, Komisija prasa daļēji atlīdzināt izmaksas saskaņā ar 1.a., 2. un 4. punktā noteiktajām finansējuma likmēm. 6.a Neskarot 1.a un 2. punktu, Savienības finansiālais atbalsts palīdzības transportēšanai, kas vajadzīga vides katastrofu gadījumā, uz kurām attiecas princips “piesārņotājs maksā”, var segt ne vairāk kā 100 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Piemēro šādus nosacījumus:
Pirmajā daļā minētās vides katastrofas gadījumā, kas neietekmē dalībvalsti, a), b) un c) apakšpunktā minētās darbības veic palīdzību sniedzošā dalībvalsts. 7. Savienības finansiālo palīdzību attiecībā uz šajā pantā minētajiem transporta un loģistikas resursiem ir tiesības saņemt par visām izmaksām, kas saistītas ar transporta un loģistikas resursu pārvietošanu, cita starpā par visām pakalpojumu, maksu, loģistikas un pārkraušanas, degvielas un iespējamām izmitināšanas izmaksām, kā arī par citām netiešām izmaksām, piemēram, nodokļiem, nodevām kopumā un tranzīta izmaksām. 8. Transporta izmaksas var būt vienības izmaksas, vienreizēji maksājumi vai vienotas likmes, ko nosaka pēc izmaksu kategorijas.”; |
22) |
lēmuma 25. pantu aizstāj ar šādu: “25. pants Finansiālās palīdzības veidi un sniegšanas kārtība 1. Komisija sniedz Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu. 2. Komisija sniedz Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai, ja to attaisno attiecīgās darbības raksturs un saturs, netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii), iv), v) un vi) punktā. 3. Saskaņā ar šo lēmumu paredzēto finansiālo atbalstu var piešķirt visos Finanšu regulā noteiktajos veidos, jo īpaši dotāciju, iepirkuma veidā vai kā iemaksas ieguldījumu fondos. 4. Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/836 (*4) novēloto stāšanos spēkā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, pienācīgi pamatotos gadījumos, kas norādīti finansēšanas lēmumā, uz ierobežotu laikposmu izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo lēmumu, var uzskatīt par attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat tad, ja tās radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. 5. Lai īstenotu šo lēmumu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem gada vai daudzgadu darba programmas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 33. panta 2. punktā. Gada vai daudzgadu darba programmās norāda plānotos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un to kopējo summu. Tajās iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, katrai darbībai piešķirto indikatīvo summu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz 28. panta 2. punktā minēto finansiālo palīdzību gada vai daudzgadu darba programmās apraksta darbības, kas plānotas 28. panta 2. punktā minētajās valstīs. Gada vai daudzgadu darba programmas netiek prasītas darbībām, uz kurām attiecas reaģēšana uz katastrofām saskaņā ar IV nodaļu un kuras nevar paredzēt iepriekš. 6. Pārredzamības un paredzamības nolūkos budžeta izpildi un paredzētos turpmākos piešķīrumus katru gadu izklāsta un apspriež 33. pantā minētajā komitejā. Eiropas Parlaments tiek pastāvīgi informēts. 7. Papildus Finanšu regulas 12. panta 4. punktam saistību un maksājumu apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās iekļautas gada budžetā, automātiski pārnes, un par tām var uzņemties saistības un tās var izmaksāt līdz nākamā gada 31. decembrim. Pārnestās apropriācijas izmanto tikai reaģēšanas darbībām. Pārnestās apropriācijas ir pirmās apropriācijas, kuras izmanto nākamajā finanšu gadā. (*4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 185, 26.5.2021., 1. lpp.).”;" |
23) |
lēmuma 27. pantu aizstāj ar šādu: “27. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība Ja trešā valsts Savienības mehānismā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts, ievērojot starptautisku nolīgumu vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, OLAF un Revīzijas palāta varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (*5). (*5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).”;" |
24) |
lēmuma 30. pantu groza šādi:
|
25) |
lēmuma 32. panta 1. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
26) |
lēmuma 33. pantā pievieno šādu punktu: “3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.”; |
27) |
lēmuma 34. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par operācijām, kas veiktas saskaņā ar 6. panta 5. punktu un 11. un 12. pantu, un par panākto progresu. Ziņojumā iekļauj informāciju par panākumiem Savienības noturības pret katastrofām mērķu un spēju mērķu sasniegšanā un par nenovērstajiem trūkumiem, kā minēts 11. panta 2. punktā, ņemot vērā rescEU spēju izveidi saskaņā ar 12. pantu. Ziņojumā arī sniedz pārskatu par budžeta un izmaksu izmaiņu tendencēm attiecībā uz reaģēšanas spējām un izvērtējumu par šo spēju turpmākas attīstības vajadzībām. 3. Komisija līdz 2023. gada 31. decembrim – un reizi piecos gados pēc tam – novērtē šā lēmuma piemērošanu un Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz paziņojumu par šā lēmuma efektivitāti, rentabilitāti un turpmāku īstenošanu, jo īpaši saistībā ar 6. panta 4. punktu, par rescEU spējām un panākto koordinācijas līmeni un sinerģijām ar citiem Savienības politikas virzieniem, programmām un fondiem, tostarp saistībā ar medicīniskām ārkārtas situācijām. Minētajam paziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno priekšlikumus šā lēmuma grozījumiem.”; |
28) |
Lēmuma Nr. 1313/2013/ES I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu; |
29) |
lēmuma Ia pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu: “Attiecināmo izmaksu kategorijas atbilstīgi 21. panta 3. punktam”. |
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2021. gada 20. maijā
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
D. M. SASSOLI
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
A. P. ZACARIAS
(1) OV C 385, 13.11.2020., 1. lpp.
(2) OV C 10, 11.1.2021., 66. lpp.
(3) OV C 440, 18.12.2020., 150. lpp.
(4) Eiropas Parlamenta 2021. gada 27. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 10. maija lēmums.
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).
(6) Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.
(7) OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).
(10) Padomes Regula (ES) 2016/369 (2016. gada 15. marts) par ārkārtas atbalsta sniegšanu Savienībā (OV L 70, 16.3.2016., 1. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).
(12) OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
(13) Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).
(14) Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.).
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
(18) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).
(19) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
(20) Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).
(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).
PIELIKUMS
“I PIELIKUMS
Procentuālie lielumi tam, lai piešķirtu Savienības mehānisma īstenošanai paredzēto finansējumu, kas minēts 19. panta 1.a punktā, un summu, kas minēta 19.a pantā, laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam
Novēršana: 5 % +/– 4 procentpunkti |
Sagatavotība: 85 % +/– 10 procentpunkti |
Reaģēšana: 10 % +/– 9 procentpunkti |
Principi
Īstenojot šo lēmumu, pienācīgi ņem vērā Savienības mērķi dot ieguldījumu vispārējo klimata mērķu sasniegšanā un centienus integrēt rīcību bioloģiskās daudzveidības jomā Savienības politikas virzienos, ciktāl to ļauj neparedzamība un īpašie apstākļi, kas saistīti ar sagatavotību katastrofām un reaģēšanu uz tām.
II Neleģislatīvi akti
LĒMUMI
26.5.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 185/23 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/837
(2021. gada 6. maijs)
par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē attiecībā uz 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem pagarināšanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. un 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem (2006. gada ITTA) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2011/731/ES (1), un tas stājās spēkā 2011. gada 7. decembrī. |
(2) |
Ievērojot 2006. gada ITTA 6. pantu, Starptautiskā tropu kokmateriālu padome (ITTC) ir Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas (ITTO) augstākā iestāde, kurā piedalās visi ITTO locekļi. |
(3) |
Ievērojot 2006. gada ITTA 44. panta 1. punktu, nolīgumam jāpaliek spēkā desmit gadus pēc tā stāšanās spēkā, proti, līdz 2021. gada 6. decembrim, ja vien ITTC ar īpašu balsošanu saskaņā ar 12. pantu nenolemj to pagarināt, veikt par to jaunas sarunas vai to izbeigt. Ievērojot 2006. gada ITTA 44. panta 2. punktu, ITTC var nolemt to pagarināt uz diviem termiņiem, proti, uz sākotnēju piecu gadu termiņu un uz papildu trīs gadu termiņu. |
(4) |
ITTC pieņems lēmumu par 2006. gada ITTA pagarināšanu vai nu tās 57. sesijā, kurai jānotiek 2021. gada novembrī, vai starpsesiju periodā, nerīkojot sanāksmi. |
(5) |
2006. gada ITTA pagarināšana uz sākotnēju piecu gadu termiņu ir Savienības interesēs, jo ITTO joprojām ir finansiālās atveseļošanās sākumposmā un finanšu arhitektūras reformēšanas procesā. |
(6) |
Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ITTC attiecībā uz 2006. gada ITTA pagarināšanu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē, ir sniegt piekrišanu vai balsot par labu tam, ka 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem pagarina uz sākotnēju piecu gadu termiņu.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2021. gada 6. maijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. BORRELL FONTELLES
(1) Padomes Lēmums 2011/731/ES (2011. gada 8. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem (OV L 294, 12.11.2011., 1. lpp.).
26.5.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 185/25 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/838
(2021. gada 10. maijs)
par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz to ekspertu saraksta izveidi, kurus var izraudzīt par nolīguma 301. pantā paredzētās ekspertu grupas locekļiem
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (1) (“nolīgums”), stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī. |
(2) |
Ievērojot nolīguma 301. panta 3. punktu, Pusēm ir jāvienojas par sarakstu ar vismaz 15 personām, kurām ir speciālās zināšanas par nolīguma IV sadaļas 13. nodaļā (“13. nodaļa”) iekļautajiem jautājumiem un kuras var izraudzīt par ekspertu grupas locekļiem, lai izskatītu jebkuru jautājumu sakarā ar 13. nodaļu, kas nav apmierinoši atrisināts ar valdību apspriešanos. |
(3) |
Savienība ir izvirzījusi piecus ekspertus, savukārt Ukraina ir nosaukusi trīs ekspertus. Ukraina ir apņēmusies līdz 2021. gada 31. decembrim nosaukt vēl divus ekspertus. Puses ir vienojušās par pieciem ekspertiem, kas nav ne vienas, ne otras Puses valstspiederīgie un kas var būt nolīguma 301. pantā paredzētās ekspertu grupas priekšsēdētāji. |
(4) |
Lai nodrošinātu 13. nodaļas noteikumu efektivitāti, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ES un Ukrainas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejā attiecībā uz to ekspertu saraksta izveidi, kurus var izraudzīt par nolīguma 301. pantā paredzētās ekspertu grupas locekļiem, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem ES un Ukrainas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz to ekspertu saraksta izveidi, kurus var izraudzīt par nolīguma 301. pantā paredzētās ekspertu grupas locekļiem, pamatā ir ES un Ukrainas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejas lēmuma projekts (2).
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2021. gada 10. maijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. BORRELL FONTELLES
(1) OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.
(2) Skatīt dokumentu ST 7733/21 http://register.consilium.europa.eu.
26.5.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 185/27 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/839
(2021. gada 20. maijs)
par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz noteiktiem Transporta kopienas administratīvajiem un personāla jautājumiem
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Transporta kopienas dibināšanas līgums (“TCT”) Savienības vārdā tika apstiprināts 2019. gada 4. martā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/392 (1) un stājās spēkā 2019. gada 1. maijā. |
(2) |
Reģionālā pārvaldības komiteja tika izveidota ar TCT, lai nodrošinātu TCT pārvaldību un pienācīgu īstenošanu. TCT nosaka, ka Reģionālajai pārvaldības komitejai ir jāpieņem noteikumi par Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku darba nosacījumiem un lēmums, ar kuru precizē budžeta izpildes procedūru. |
(3) |
Reģionālajai pārvaldības komitejai drīzumā ir jāpieņem lēmumus par izdevumu kompensēšanu personām ārpus Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta, kuras ir uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izmaksu kompensēšanu saistībā ar stāšanos amatā vai dienesta attiecību izbeigšanos, un Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensiju un invaliditātes apdrošināšanā. |
(4) |
Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, jo šādi lēmumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta pienācīgu funkcionēšanu, un tie būs Savienībai saistoši, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, kas izveidota ar Transporta kopienas dibināšanas līgumu, attiecībā uz noteikumiem par turpmāk minētiem jautājumiem, pamatā ir atbilstoši Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumu projekti (2):
a) |
izdevumu kompensēšana personām ārpus Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta, kuras ir uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs; |
b) |
Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izmaksu kompensēšana saistībā ar stāšanos amatā un dienesta attiecību izbeigšanos; un |
c) |
Transporta kopienas iemaksa Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensiju un invaliditātes apdrošināšanā. |
2. Savienības pārstāvji Reģionālajā pārvaldības komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām 1. punktā minētajos lēmumu projektos bez Padomes papildu lēmuma.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2021. gada 20. maijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. SANTOS SILVA
(1) Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 71, 13.3.2019., 1. lpp.).
(2) Skatīt dokumentu ST 8040/21 http://register.consilium.europa.eu.