ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
59. sējums |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/1 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1749
(2016. gada 17. jūnijs)
par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, izņemot tā noteikumus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33., 113., 114. un 207. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
tā kā:
(1) |
Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (PKTK) noslēgšana Kopienas vārdā tika apstiprināta ar Padomes Lēmumu 2004/513/EK (1). |
(2) |
Saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2013/744/ES (2) un 2013/745/ES (3) PVO PKTK Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (“protokols”) parakstīja 2013. gada 20. decembrī, paredzot tā noslēgšanu vēlāk. |
(3) |
Protokols ir svarīgs ieguldījums starptautiskajos centienos novērst visus tabakas izstrādājumu nelikumīgās tirdzniecības veidus un tādējādi apkarot izvairīšanos no nodokļu un muitas nodevu saistībām, un mazināt tabakas izstrādājumu piedāvājumu saskaņā ar PVO PKTK 15. pantu. Protokols arī veicina tabakas izstrādājumu iekšējā tirgus sekmīgu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu sabiedrības veselības līmeni. |
(4) |
Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz virkni protokola noteikumu, kuri ir Savienības kopējās tirdzniecības politikas darbības jomā vai jomās, kurās Savienība ir pieņēmusi kopīgus noteikumus (4). Protokols var ietekmēt šādus kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu. Tādēļ protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, tikai tiktāl, ciktāl protokols var skart šos kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu. |
(5) |
Noslēdzot protokolu, Savienība neīstenos dalīto kompetenci, tādēļ dalībvalstis saglabā savu kompetenci tajās protokola aptvertajās jomās, kas neietekmē kopīgus noteikumus vai negroza šādu kopīgo noteikumu darbības jomu. |
(6) |
Protokola 14., 16., 26., 29. un 30. pants attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu, un tāpēc tie ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā. Uz minētajiem noteikumiem attiecas Padomes Lēmums (ES) 2016/1750 (5), kas pieņemts līdztekus šim lēmumam. |
(7) |
Protokols būtu jāapstiprina attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Savienības vārdā apstiprina PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, izņemot tā noteikumus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā, jo īpaši 14., 16., 26., 29. un 30. pantu.
Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
2. pants
Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā deponēt:
a) |
protokola 44. panta 1. punktā paredzēto instrumentu; |
b) |
šā lēmuma pielikumā izklāstīto deklarāciju par kompetencēm saskaņā ar protokola 44. panta 3. punktu. |
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Luksemburgā, 2016. gada 17. jūnijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) Padomes Lēmums 2004/513/EK (2004. gada 2. jūnijs) attiecībā uz PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli noslēgšanu (OV L 213, 15.6.2004., 8. lpp.).
(2) Padomes Lēmums 2013/744/ES (2013. gada 9. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli attiecībā uz tā noteikumiem par saistībām tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, noziedzīgu nodarījumu definēšanu un policijas sadarbību (OV L 333, 12.12.2013., 73. lpp.).
(3) Padomes Lēmums 2013/745/ES (2013. gada 9. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli, izņemot tā noteikumus par saistībām tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, noziedzīgu nodarījumu definēšanu un policijas sadarbību (OV L 333, 12.12.2013., 75. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.);
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.);
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.);
Padomes Direktīva 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, ar ko atceļ Direktīvu 92/12/EEK (OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.);
Padomes Direktīva 2011/64/ES (2011. gada 21. jūnijs) par tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm (OV L 176, 5.7.2011., 24. lpp.).
(5) Padomes Lēmums (ES) 2016/1750 (2016. gada 17. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu attiecībā uz tā noteikumiem par pienākumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 6. lpp.).
PIELIKUMS
EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA PAR KOMPETENCĒM ATTIECĪBĀ UZ JAUTĀJUMIEM, KO REGLAMENTĒ PROTOKOLS PAR TABAKAS IZSTRĀDĀJUMU NELIKUMĪGAS TIRDZNIECĪBAS NOVĒRŠANU
(SASKAŅĀ AR PROTOKOLA 44. PANTU)
Eiropas Savienība (ES) saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (PKTK protokols) 44. pantu iesniedz turpmāk norādīto Deklarāciju par kompetencēm, kurā ir norādītas kategorijas un politikas jomas, attiecībā uz kurām ES dalībvalstis ir piešķīrušas kompetences Eiropas Savienībai jomās, kuras ir ietvertas PKTK protokolā.
1. Vispārējie principi
Savienības kompetenču kategorijas un jomas ir noteiktas LESD 2.–6. pantā. Ja Līgumos ES ir piešķirta ekskluzīva kompetence kādā konkrētā jomā, tad tikai ES drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus; dalībvalstis pašas to var darīt tikai tad, ja ES tās ir pilnvarojusi vai tas ir vajadzīgs ES tiesību aktu īstenošanai. Ja kādā konkrētā jomā Eiropas Savienībai Līgumos ir piešķirta kompetence, kas ir dalīta ar dalībvalstīm, ES un dalībvalstis drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus šajā jomā. Dalībvalstis īsteno savu kompetenci tiktāl, ciktāl ES nav īstenojusi savu kompetenci. Dalībvalstis atkal īsteno savu kompetenci tiktāl, ciktāl ES ir pieņēmusi lēmumu pārtraukt īstenot savu kompetenci.
Attiecībā uz starptautisku nolīgumu noslēgšanu politikas jomās, kuras ir uzskaitītas LESD 3. panta 1. punktā, tiesības rīkoties ir tikai ES kompetencē. Politikas jomās, kuras ir uzskaitītas LESD 4. panta 2. punktā, ES un tās dalībvalstīm ir dalīta kompetence, taču tikai ES ir kompetence rīkoties, ja paredzētais pasākums ir nepieciešams, lai ļautu Savienībai īstenot tās iekšējo kompetenci, vai tiktāl, ciktāl nolīguma nosacījumi var ietekmēt Savienības kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu LESD 3. panta 2. punkta nozīmē; ja tas nav šāds gadījums (t. i., LESD 3. panta 2. punkta nosacījumi nav izpildīti), dalībvalstis var īstenot savu kompetenci, lai rīkotos šajās politikas jomās.
Kompetences, kas ES nav piešķirtas ar Līgumiem, ir ES dalībvalstu kompetences.
ES pienācīgi paziņos par visām būtiskām izmaiņām attiecībā uz savu kompetenču robežām saskaņā ar protokola 44. pantu, taču tas nav uzskatāms par priekšnoteikumu, lai tā īstenotu savu kompetenci jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols.
2. ES ekskluzīva kompetence
2.1. ES ir ekskluzīva kompetence rīkoties jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols jomās, kuras attiecas uz ES kopējo tirdzniecības politiku (LESD 207. pants).
2.2. Turklāt ES ir ekskluzīva kompetence rīkoties jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols jomās, kuras attiecas uz muitas sadarbību (LESD 33. pants), tiesību aktu tuvināšanu iekšējā tirgū (LESD 113. un 114. pants), tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (LESD 82. pants) un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (LESD 83. pants), tikai tiktāl, ciktāl Savienības akta noteikumi paredz kopīgus noteikumus, kurus PKTK protokola noteikumi var ietekmēt vai mainīt to darbības jomu.
Turpmāk sniegtajā Savienības tiesību aktu sarakstā redzams, kādā mērā Savienība šajās jomās īsteno savu iekšējo kompetenci saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību. Tas, cik plaša Savienības kompetence izriet no šiem tiesību aktiem, ir jāvērtē, ņemot vērā katra pasākuma konkrētos noteikumus un jo īpaši to, cik lielā mērā ar šiem aktiem ir ieviesti kopēji noteikumi, attiecībā uz kuriem pastāv risks, ka PKTK protokola noteikumi vai tā īstenošanai pieņemts akts tos ietekmēs vai mainīs to darbības jomu.
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.), |
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.), |
— |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), |
— |
Padomes Direktīva 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, ar ko atceļ Direktīvu 92/12/EEK (OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.), |
— |
Padomes Direktīva 2011/64/ES (2011. gada 21. jūnijs) par tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm (OV L 176, 5.7.2011., 24. lpp.), |
— |
Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.), |
— |
Padomes Akts (1995. gada 26. jūlijs) par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzības konvencijas sastādīšanu (OV C 316, 27.11.1995., 48. lpp.). |
3. Dalībvalstu kompetence
Dalībvalstis saglabā kompetenci rīkoties citos jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols un kas nav minēti 2.1. un 2.2. iedaļā, un kuros ES nav ekskluzīvas kompetences rīkoties.
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/6 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1750
(2016. gada 17. jūnijs)
par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu attiecībā uz tā noteikumiem par pienākumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punktu un 83. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
tā kā:
(1) |
Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (PKTK) noslēgšana Kopienas vārdā tika apstiprināta ar Padomes Lēmumu 2004/513/EK (1). |
(2) |
Saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2013/744/ES (2) un 2013/745/ES (3) PVO PKTK Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu (“protokols”) parakstīja 2013. gada 20. decembrī, paredzot tā noslēgšanu vēlāk. |
(3) |
Protokols ir svarīgs ieguldījums starptautiskajos centienos novērst visus tabakas izstrādājumu nelikumīgās tirdzniecības veidus un tādējādi apkarot izvairīšanos no nodokļu un muitas nodevu saistībām, un mazināt tabakas izstrādājumu piedāvājumu saskaņā ar PVO PKTK 15. pantu. Protokols arī veicina tabakas izstrādājumu iekšējā tirgus sekmīgu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu sabiedrības veselības līmeni. |
(4) |
Protokolā ir aptvertas jomas, kas saistītas ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, noziedzīgu nodarījumu definēšanu un policijas sadarbību. Ciktāl protokola 14., 16., 19., 23., 26., 27., 29. un 30. pantu var īstenot ar līdzekļiem, kuri ietilpst minēto jomu darbības jomā, minētie noteikumi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā. |
(5) |
Tiesību aktos Savienība ir paredzējusi kopīgus noteikumus tādās jomās kā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšana (4). Protokola 14., 16., 26., 29. un 30. pants var ietekmēt kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu. Tādēļ protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, tikai tiktāl, ciktāl protokols var skart šādus kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu. |
(6) |
Noslēdzot protokolu, Savienība neīstenos dalīto kompetenci, tādēļ dalībvalstis saglabā savu kompetenci tajās protokola aptvertajās jomās, kas neietekmē kopīgus noteikumus vai negroza šādu kopīgo noteikumu darbības jomu. |
(7) |
Īrijai ir saistošs Padomes Akts (1995. gada 26. jūlijs) un Pamatlēmums 2001/500/TI, un tāpēc tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā. |
(8) |
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. |
(9) |
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
(10) |
Padomes Lēmums (ES) 2016/1749 (5), kas pieņemts līdztekus šim lēmumam, attiecas uz to, lai Savienības vārdā noslēgtu protokolu, izņemot tā noteikumus par pienākumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu. |
(11) |
Protokols būtu jāapstiprina attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Savienības vārdā apstiprina PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu attiecībā uz 14., 16., 26., 29. un 30. pantu, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu.
Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
2. pants
Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā deponēt:
a) |
protokola 44. panta 1. punktā paredzēto instrumentu; |
b) |
šā lēmuma pielikumā izklāstīto deklarāciju par kompetencēm saskaņā ar protokola 44. panta 3. punktu. |
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Luksemburgā, 2016. gada 17. jūnijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
(1) Padomes Lēmums 2004/513/EK (2004. gada 2. jūnijs) attiecībā uz PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli noslēgšanu (OV L 213, 15.6.2004., 8. lpp.).
(2) Padomes Lēmums 2013/744/ES (2013. gada 9. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli attiecībā uz tā noteikumiem par saistībām tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, noziedzīgu nodarījumu definēšanu un policijas sadarbību (OV L 333, 12.12.2013., 73. lpp.).
(3) Padomes Lēmums 2013/745/ES (2013. gada 9. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli, izņemot tā noteikumus par saistībām tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, noziedzīgu nodarījumu definēšanu un policijas sadarbību (OV L 333, 12.12.2013., 75. lpp.).
Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.);
(4) Padomes Akts (1995. gada 26. jūlijs) par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzības konvencijas sastādīšanu (OV C 316, 27.11.1995., 48. lpp.).
(5) Padomes Lēmums (ES) 2016/1749 (2016. gada 17. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu, izņemot noteikumus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).
PIELIKUMS
EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA AR KOMPETENCĒM ATTIECĪBĀ UZ JAUTĀJUMIEM, KO REGLAMENTĒ PROTOKOLS PAR TABAKAS IZSTRĀDĀJUMU NELIKUMĪGAS TIRDZNIECĪBAS IEROBEŽOŠANU
(SASKAŅĀ AR PROTOKOLA 44. PANTU)
Eiropas Savienība (ES) saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu (PKTK protokols) 44. pantu iesniedz turpmāk norādīto Deklarāciju par kompetencēm, kurā ir norādītas kategorijas un politikas jomas, attiecībā uz kurām ES dalībvalstis ir piešķīrušas kompetences Eiropas Savienībai jomās, kuras ir ietvertas PKTK protokolā.
1. Vispārējie principi
Savienības kompetenču kategorijas un jomas ir noteiktas LESD 2.–6. pantā. Ja Līgumos ES ir piešķirta ekskluzīva kompetence kādā konkrētā jomā, tad tikai ES drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus; dalībvalstis pašas to var darīt tikai tad, ja ES tās ir pilnvarojusi vai tas ir vajadzīgs ES tiesību aktu īstenošanai. Ja kādā konkrētā jomā Eiropas Savienībai Līgumos ir piešķirta kompetence, kas ir dalīta ar dalībvalstīm, ES un dalībvalstis drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus šajā jomā. Dalībvalstis īsteno savu kompetenci tiktāl, ciktāl ES nav īstenojusi savu kompetenci. Dalībvalstis atkal īsteno savu kompetenci tiktāl, ciktāl ES ir pieņēmusi lēmumu pārtraukt īstenot savu kompetenci.
Attiecībā uz starptautisku nolīgumu noslēgšanu politikas jomās, kuras ir uzskaitītas LESD 3. panta 1. punktā, tiesības rīkoties ir tikai ES kompetencē. Politikas jomās, kuras ir uzskaitītas LESD 4. panta 2. punktā, ES un tās dalībvalstīm ir dalīta kompetence, taču tikai ES ir kompetence rīkoties, ja paredzētais pasākums ir nepieciešams, lai ļautu Savienībai īstenot tās iekšējo kompetenci, vai tiktāl, ciktāl nolīguma nosacījumi var ietekmēt Savienības kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu LESD 3. panta 2. punkta nozīmē; ja tas nav šāds gadījums (t. i., LESD 3. panta 2. punkta nosacījumi nav izpildīti), dalībvalstis var īstenot savu kompetenci, lai rīkotos šajās politikas jomās.
Kompetences, kas ES nav piešķirtas ar Līgumiem, ir ES dalībvalstu kompetences.
ES pienācīgi paziņos par visām būtiskām izmaiņām attiecībā uz savu kompetenču robežām saskaņā ar protokola 44. pantu, taču tas nav uzskatāms par priekšnoteikumu, lai tā īstenotu savu kompetenci jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols.
2. ES ekskluzīva kompetence
2.1. |
ES ir ekskluzīva kompetence rīkoties jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols jomās, kuras attiecas uz ES kopējo tirdzniecības politiku (LESD 207. pants). |
2.2. |
Turklāt ES ir ekskluzīva kompetence rīkoties jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols jomās, kuras attiecas uz muitas sadarbību (LESD 33. pants), tiesību aktu tuvināšanu iekšējā tirgū (LESD 113. un 114. pants), tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (LESD 82. pants) un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (LESD 83. pants), tikai tiktāl, ciktāl Savienības akta noteikumi paredz kopīgus noteikumus, kurus PKTK protokola noteikumi var ietekmēt vai mainīt to darbības jomu. Turpmāk sniegtajā Savienības tiesību aktu sarakstā redzams, kādā mērā Savienība šajās jomās īsteno savu iekšējo kompetenci saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību. Tas, cik plaša Savienības kompetence izriet no šiem tiesību aktiem, ir jāvērtē, ņemot vērā katra pasākuma konkrētos noteikumus un jo īpaši to, cik lielā mērā ar šiem aktiem ir ieviesti kopēji noteikumi, attiecībā uz kuriem pastāv risks, ka PKTK protokola noteikumi vai tā īstenošanai pieņemts akts tos ietekmēs vai mainīs to darbības jomu.
|
3. Dalībvalstu kompetence
Dalībvalstis saglabā kompetenci rīkoties citos jautājumos, ko reglamentē PKTK protokols un kas nav minēti 2.1. un 2.2. iedaļā, un kuros ES nav ekskluzīvas kompetences rīkoties.
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/10 |
TULKOJUMS
PROTOKOLS
par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu
ŠĀ PROTOKOLA PUSES,
ŅEMOT VĒRĀ, ka piecdesmit sestā Pasaules Veselības asambleja 2003. gada 21. maijā vienprātīgi pieņēma PVO Vispārējo konvenciju par tabakas uzraudzību, kas stājās spēkā 2005. gada 27. februārī;
ATZĪSTOT, ka PVO Vispārējā konvencija par tabakas uzraudzību ir viena no tām Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijām, kas ir ratificētas visātrāk, un būtisks instruments Pasaules Veselības organizācijas mērķu sasniegšanai;
ATGĀDINOT Pasaules Veselības organizācijas Konstitūcijas preambulu, kurā noteikts, ka iespējami augstākā sasniedzamā veselības standarta esamība ir viena no ikviena cilvēka pamatbrīvībām neatkarīgi no rases, reliģijas, politiskās pārliecības, ekonomiskā vai sociālā stāvokļa;
APŅĒMUŠĀS arī piešķirt prioritāti savām tiesībām aizsargāt sabiedrības veselību;
DZIĻI NOBAŽĪJUŠĀS, ka tabakas izstrādājumu nelikumīga tirdzniecība veicina tabakas epidēmisko izplatību, kas ir globāla problēma ar nopietnām sekām sabiedrības veselībai un prasa iedarbīgu, atbilstošu un visaptverošu rīcību vietējā un starptautiskā līmenī;
ATZĪSTOT arī to, ka tabakas izstrādājumu nelikumīga tirdzniecība apdraud cenu un nodokļu pasākumus, kas paredzēti tabakas uzraudzības stiprināšanai, un tādējādi palielina tabakas izstrādājumu pieejamību;
NOPIETNI NOBAŽĪJUŠĀS par nelikumīgi tirgotu tabakas izstrādājumu plašākas pieejamības kaitīgajām sekām sabiedrības veselībai un labklājībai, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem, mazturīgajiem un citām neaizsargātām grupām;
NOPIETNI NOBAŽĪJUŠĀS par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības nesamērīgo ekonomisko un sociālo ietekmi uz attīstības valstīm un valstīm ar pārejas ekonomiku;
APZINOTIES nepieciešamību veidot zinātniskās, tehniskās un institucionālās spējas plānot un īstenot atbilstošus valstu, reģionālus un starptautiskus pasākumus, lai ierobežotu visus tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidus;
ATZĪSTOT, ka piekļuve resursiem un atbilstīgām tehnoloģijām ir ļoti svarīga, lai uzlabotu Pušu, jo īpaši jaunattīstības valstu un valstu ar pārejas ekonomiku, spēju ierobežot visus tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidus;
ATZĪSTOT arī to, ka, lai gan brīvās zonas ir izveidotas likumīgās tirdzniecības veicināšanai, tās ir izmantotas, lai veicinātu tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības globalizāciju, kas izpaužas gan kā kontrabandas preču nelikumīgs tranzīts, gan nelikumīgu tabakas izstrādājumu ražošana;
ATZĪSTOT arī to, ka tabakas izstrādājumu nelikumīga tirdzniecība kaitē Pušu ekonomikai un nelabvēlīgi ietekmē to stabilitāti un drošību;
APZINOTIES arī, ka tabakas izstrādājumu nelikumīga tirdzniecība nes peļņu, ko izmanto starptautiskas noziedzīgas darbības finansēšanai, kas ir pretrunā valdību mērķiem;
ATZĪSTOT, ka tabakas izstrādājumu nelikumīga tirdzniecība traucē sasniegt veselības aprūpes jomā izvirzītos mērķus, rada papildu slogu veselības aprūpes sistēmām un atrauj ieņēmumus Pušu ekonomikā;
ŅEMOT VĒRĀ PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 5. panta 3. punktu, kurā Puses vienojušās, ieviešot un nosakot savas sabiedrības veselības politikas tabakas uzraudzības jomā, darboties ar mērķi aizsargāt šīs politikas no komerciālām un cita veida tabakas industrijas interesēm, saskaņā ar valstu tiesību aktiem;
UZSVEROT nepieciešamību modri sekot jebkuriem tabakas industrijas centieniem mazināt vai nepieļaut stratēģijas tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai un nepieciešamību būt informētiem par tabakas industrijas aktivitātēm, kurām ir negatīva ietekme uz stratēģijām tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai;
ŅEMOT VĒRĀ PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 6. panta 2. punktu, kurā Puses mudinātas attiecīgā gadījumā aizliegt vai ierobežot tabakas izstrādājumu beznodokļu un beznodevu pārdošanu starptautiskiem ceļotājiem un/vai importu starptautiskos ceļojumos;
ATZĪSTOT arī to, ka tabakas un tabakas izstrādājumi starptautiskā tranzītā un pārkraušanā var nokļūt nelikumīgos tirdzniecības kanālos;
ŅEMOT VĒRĀ, ka tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības efektīvai novēršanai un apkarošanai ir nepieciešama visaptveroša starptautiska pieeja un cieša sadarbība visos nelikumīgas tirdzniecības aspektos, tostarp attiecīgā gadījumā saistībā ar tabakas, tabakas izstrādājumu un to ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību;
ATGĀDINOT UN UZSVEROT, cik nozīmīgi ir citi attiecīgie starptautiskie nolīgumi, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencija un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti, un ka minēto konvenciju Pusēm ir pienākums to attiecīgos noteikumus attiecīgā gadījumā piemērot tabakas, tabakas izstrādājumu un to ražošanas iekārtu nelikumīgai tirdzniecībai, un mudinot tās Puses, kuras vēl nav kļuvušas par minēto konvenciju Pusēm, to apsvērt;
ATZĪSTOT nepieciešamību veidot ciešāku sadarbību starp PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību konvencijas sekretariātu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroju, Pasaules Muitas organizāciju un attiecīgā gadījumā citām struktūrām;
ATGĀDINOT PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 15. pantu, kurā Puses inter alia atzīst, ka tabakas izstrādājumu visu nelikumīgās tirdzniecības veidu ierobežošana, ieskaitot kontrabandu un nelegālu ražošanu, ir būtiska tabakas uzraudzības sastāvdaļa;
ŅEMOT VĒRĀ, ka šā protokola mērķis nav risināt jautājumus par intelektuālā īpašuma tiesībām; un
PĀRLIECINĀTAS, ka PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību papildināšana ar visaptverošu protokolu būs iedarbīgs līdzeklis tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības un tās smago seku apkarošanai,
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
I DAĻA
IEVADS
1. pants
Termini
1. “Starpniecība” ir darbība kā citu personu pārstāvim, risinot sarunas par līgumiem, iegādi vai pārdošanu, par to saņemot atlīdzību vai komisijas maksu.
2. “Cigarete” ir cigarešu papīrā ietīta sasmalcināta tabaka, kas paredzēta smēķēšanai. Tas neattiecas uz konkrētiem reģionāliem izstrādājumiem, piemēram, bidi, ang hoon vai citiem līdzīgiem izstrādājumiem, kas var būt ietīti papīrā vai lapās. Piemērojot 8. pantu, “cigarete” apzīmē arī sīki sasmalcinātu tinamo tabaku cigaretes izgatavošanai.
3. “Konfiskācija”, kas attiecīgos gadījumos ietver ieturēšanu, ir pastāvīga mantas atņemšana ar tiesas vai citas kompetentas iestādes nolēmumu.
4. “Kontrolēta piegāde” ir paņēmiens, saskaņā ar ko tiek atļauta nelikumīgu vai aizdomīgu sūtījumu izvešana no vienas vai vairāku valstu teritorijas, vešana cauri šai teritorijai vai ievešana šajā teritorijā, kompetentām iestādēm esot par to informētām un to uzraugot nolūkā izmeklēt pārkāpumu un noteikt pārkāpuma izdarīšanā iesaistītās personas.
5. “Brīvā zona” ir Puses teritorijas daļa, kurā ievestās preces attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem un nodevām kopumā uzskata par esošām ārpus muitas teritorijas.
6. “Nelikumīga tirdzniecība” ir jebkāda ar likumu aizliegta prakse vai darbība, kas ir attiecināma uz ražošanu, nosūtīšanu, saņemšanu, piederību, izplatīšanu, pārdošanu vai pirkšanu, ietverot jebkuru praksi vai darbību, kas vērsta uz šādas aktivitātes veicināšanu.
7. “Licence” ir kompetentas iestādes atļauja, kas izsniegta pēc nepieciešamā pieteikuma vai citu dokumentu iesniegšanas kompetentajai iestādei.
8. |
|
9. “Puse” ir šā protokola līgumslēdzēja puse, ja vien nav norādīts citādi.
10. “Personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu.
11. “Reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir organizācija, kas sastāv no vairākām suverēnām valstīm un kurai tās dalībvalstis ir nodevušas kompetenci attiecībā uz virkni jautājumu, tostarp pilnvaras pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm attiecībā uz šiem jautājumiem (2).
12. “Piegādes ķēde” aptver tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu ražošanu un tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu importu vai eksportu, un attiecīgā gadījumā ar Puses lēmumu to var attiecināt arī uz vienu vai vairākām šādām darbībām:
a) |
tabakas izstrādājumu mazumtirdzniecība; |
b) |
tabakas audzēšana, izņemot to, ko veic tradicionālie neliela mēroga audzētāji, lauksaimnieki un ražotāji; |
c) |
tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu komerciāla daudzuma transportēšana; un |
d) |
tabakas un tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu vairumtirdzniecība, starpniecība, uzglabāšana vai izplatīšana. |
13. “Tabakas izstrādājumi” ir izstrādājumi, kas ir pilnībā vai daļēji izgatavoti no tabakas lapām kā izejmateriāla, kas ir paredzēti smēķēšanai, sūkāšanai, košļāšanai vai šņaukšanai.
14. “Izsekošana un identificēšana” ir objektu maršruta vai aprites sistemātiska uzraudzība un rekonstrukcija, ko veic kompetentas iestādes vai jebkura cita persona, kura rīkojas to vārdā, kā noteikts 8. pantā.
2. pants
Attiecības starp šo protokolu un citiem nolīgumiem un juridiskajiem instrumentiem
1. Šim protokolam piemēro PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību noteikumus, ko piemēro tās protokoliem.
2. Puses, kuras ir noslēgušas tāda veida nolīgumus, kādi norādīti PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 2. pantā, par šādiem nolīgumiem ar konvencijas sekretariāta starpniecību paziņo Pušu sanāksmei.
3. Nekas šajā protokolā neietekmē jebkuras Puses tiesības un saistības, ievērojot kādu citu starptautisku konvenciju, līgumu vai nolīgumu, kas ir spēkā attiecībā uz šo Pusi un kas tās ieskatā sekmīgāk palīdz panākt tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu.
4. Nekas šajā protokolā neietekmē citas Pušu tiesības, saistības un atbildību saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību.
3. pants
Mērķis
Šā protokola mērķis ir ierobežot visus tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidus saskaņā ar PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 15. panta noteikumiem.
II DAĻA
VISPĀRĪGAS SAISTĪBAS
4. pants
Vispārīgas saistības
1. Papildus PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 5. panta noteikumiem Puses apņemas:
a) |
pieņemt un īstenot efektīvus pasākumus to preču, uz kurām attiecas šis protokols, piegādes ķēdes uzraudzībai vai regulējumam, lai novērstu, nepieļautu, atklātu, izmeklētu šādu preču nelikumīgu tirdzniecību un sauktu par to pie atbildības, un šajā nolūkā savstarpēji sadarboties; |
b) |
veikt visus vajadzīgos pasākumus saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem, lai celtu savu kompetento iestāžu un dienestu, tostarp muitas un policijas, efektivitāti, pildot savus pienākumus, lai novērstu, nepieļautu, atklātu, izmeklētu visus to preču nelikumīgas tirdzniecības veidus, uz kurām attiecas šis protokols, sauktu par tiem pie atbildības un tos ierobežotu; |
c) |
pieņemt efektīvus pasākumus, lai atvieglotu vai saņemtu tehnisku palīdzību un finansiālu atbalstu, spēju veidošanu un starptautisko sadarbību nolūkā sasniegt šā protokola mērķus, un kompetentajām iestādēm nodrošināt informācijas, kuras apmaiņa veicama saskaņā ar šo protokolu, pieejamību un drošu apmaiņu ar šo informāciju; |
d) |
cieši savstarpēji sadarboties atbilstīgi katras attiecīgās valsts tiesību un pārvaldes sistēmai, lai uzlabotu tiesībaizsardzības pasākumu efektivitāti nolūkā apkarot nelikumīgas darbības, tostarp noziedzīgos nodarījumus, kas par tādiem atzīti saskaņā ar šā protokola 14. pantu; |
e) |
attiecīgā gadījumā sadarboties un sazināties ar attiecīgām reģionālām un starptautiskām starpvalstu organizācijām, veicot drošu apmaiņu (3) ar informāciju, uz ko attiecas šis protokols, lai veicinātu šā protokola efektīvu īstenošanu; un |
f) |
saskaņā ar pieejamiem līdzekļiem un resursiem sadarboties, lai sagādātu šā protokola efektīvai īstenošanai vajadzīgos finanšu resursus, izmantojot divpusējus un daudzpusējus finansēšanas mehānismus. |
2. Īstenojot savas šajā protokolā noteiktās saistības, Puses nodrošina lielāko iespējamo pārredzamību attiecībā uz jebkādu savu saskarsmi ar tabakas nozari.
5. pants
Personas datu aizsardzība
Īstenojot šo protokolu, Puses aizsargā fizisku personu datus saskaņā ar valstu tiesību aktiem neatkarīgi no attiecīgo personu valstspiederības vai dzīvesvietas, ņemot vērā starptautiskos personas datu aizsardzības standartus.
III DAĻA
PIEGĀDES ĶĒDES UZRAUDZĪBA
6. pants
Licences, līdzvērtīgas atļaujas vai kontroles sistēmas
1. Lai sasniegtu PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību mērķus un tiecoties ierobežot tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību, katra Puse visām fiziskām un juridiskām personām nosaka aizliegumu veikt turpmāk norādītās darbības, izņemot ja kompetenta iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem šādai darbībai izsniegusi licenci vai līdzvērtīgu atļauju (turpmāk “licence”) vai piemērojusi kontroles sistēmu:
a) |
tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu ražošana; un |
b) |
tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu imports vai eksports. |
2. Katra Puse cenšas tādā mērā, kāds uzskatāms par piemērotu, un gadījumos, kad turpmāk norādītās darbības nav aizliegtas ar valsts tiesību aktiem, izsniegt licences visām fiziskām un juridiskām personām, kas ir iesaistītas šādās darbībās:
a) |
tabakas izstrādājumu mazumtirdzniecība; |
b) |
tabakas audzēšana, izņemot to, ko veic tradicionālie neliela mēroga audzētāji, lauksaimnieki un ražotāji; |
c) |
tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu komerciāla daudzuma pārvadāšana; un |
d) |
tabakas un tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu vairumtirdzniecība, starpniecība, uzglabāšana vai izplatīšana. |
3. Lai nodrošinātu efektīvu licencēšanas sistēmu, katra Puse apņemas:
a) |
izveidot vai norīkot kompetentu iestādi vai iestādes, kas saskaņā ar šā protokola noteikumiem un attiecīgās valsts tiesību aktiem izsniedz, atjaunina, aptur, atsauc un/vai atceļ licences šā panta 1. punktā norādīto darbību veikšanai; |
b) |
pieprasīt, lai katrā licences pieteikumā būtu ietverta visa nepieciešamā informācija par pieteikuma iesniedzēju, kurā attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj:
|
c) |
attiecīgos gadījumos pārraudzīt un iekasēt piedzenamo licences maksu un apsvērt iespēju to izmantot licencēšanas sistēmas efektīvai pārvaldībai un īstenošanai, sabiedrības veselībai vai jebkuriem citiem saistītiem pasākumiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
d) |
veikt piemērotus pasākumus nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt jebkuru nelikumīgu vai krāpniecisku praksi licencēšanas sistēmas darbībā; |
e) |
attiecīgos gadījumos veikt tādus pasākumus kā licenču regulāra pārskatīšana, atjaunošana, inspekcijas vai revīzijas; |
f) |
attiecīgos gadījumos noteikt licenču derīguma termiņu un termiņu atkārtota pieteikuma iesniegšanai vai pieteikumā ietvertās informācijas atjaunināšanai; |
g) |
visām fiziskām un juridiskām personām, kam izsniegta licence, noteikt pienākumu informēt kompetento iestādi pirms darījumdarbības vietas maiņas vai jebkurām būtiskām izmaiņām informācijā, kas attiecas uz licencēto darbību; |
h) |
visām fiziskām un juridiskām personām, kam izsniegta licence, noteikt pienākumu informēt kompetento iestādi, lai tā atbilstīgi rīkotos, par ražošanas iekārtu iegūšanu vai atsavināšanu; un |
i) |
nodrošināt, ka šādu ražošanas iekārtu vai jebkuras to sastāvdaļas iznīcināšana notiek kompetentās iestādes pārraudzībā. |
4. Katra Puse nodrošina, ka licences netiek izsniegtas vai nodotas, ja no licences pieteikuma iesniedzēja nav saņemta šā panta 3. punktā norādītā attiecīgā informācija un nav iepriekš sniegts kompetentās iestādes apstiprinājums.
5. Piecus gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā Pušu sanāksme nākamajā sesijā nodrošina, ka tiek veikts faktiski pamatots pētījums, lai noteiktu, vai pastāv tabakas izstrādājumu ražošanai svarīgi faktori, kam var piemērot efektīvu uzraudzības mehānismu. Balstoties uz šādu pētījumu, Pušu sanāksme apsver atbilstīgu turpmāku rīcību.
7. pants
Uzticamības pārbaude
1. Katra puse atbilstīgi saviem valsts tiesību aktiem un PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību mērķiem nosaka šādas prasības visām tabakas, tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu piegādes ķēdē iesaistītām fiziskām un juridiskām personām:
a) |
veikt uzticamības pārbaudes pirms komercdarbības attiecību izveidošanas un to laikā; |
b) |
pārraudzīt pārdošanu klientiem, lai nodrošinātu, ka tās apjoms ir samērīgs ar pieprasījumu pēc šādiem izstrādājumiem paredzētajā pārdošanas vai izmantošanas tirgū; un |
c) |
ziņot kompetentajām iestādēm par jebkādiem pierādījumiem, ka klients ir iesaistīts darbībās, kas ir pretrunā ar šajā protokolā noteiktajām saistībām. |
2. Uzticamības pārbaudē, kas norādīta šā panta 1. punktā, atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem un PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību mērķiem attiecīgā gadījumā inter alia ietver prasības identificēt klientu, piemēram, iegūt un atjaunināt šādu informāciju:
a) |
apliecinājumu, ka fiziskai vai juridiskai personai ir izsniegta licence saskaņā ar 6. pantu; |
b) |
ja klients ir fiziska persona, informāciju par personas identitāti, tostarp pilnu vārdu un uzvārdu, firmu, komersanta reģistrācijas numuru (ja tāds ir), nodokļu maksātāja reģistrācijas numurus (ja tādi ir) un personas oficiālo identitātes apliecinājumu; |
c) |
ja klients ir juridiska persona, informāciju par tās identitāti, tostarp pilnu juridisko nosaukumu, firmu, darījumdarbības reģistrācijas numuru, reģistrēšanas datumu un vietu, galvenās mītnes atrašanās vietu un galveno darījumdarbības vietu, nodokļu maksātāja reģistrācijas numurus, statūtu vai līdzvērtīgu dokumentu kopijas, korporatīvās filiāles, direktoru un citu ieceltu juridisko pārstāvju vārdus un uzvārdus un to oficiālo identitātes apliecinājumu; |
d) |
aprakstu par to, kā paredzēts izmantot un kurā tirgū laist pārdošanā tabaku, tabakas izstrādājumus vai ražošanas iekārtas; un |
e) |
aprakstu par vietu, kur ražošanas iekārtas tiks uzstādītas un izmantotas. |
3. Uzticamības pārbaudē saskaņā ar šā panta 1. punktu var ietvert prasības identificēt klientus, piemēram, iegūt un atjaunināt šādu informāciju:
a) |
apliecinošus dokumentus vai paziņojumu par sodāmību; un |
b) |
informāciju par bankas kontiem, ko paredzēts izmantot darījumos. |
4. Katra Puse, pamatojoties uz šā panta 1. punkta c) apakšpunktā norādīto informāciju, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu no šā protokola izrietošo saistību izpildi, kas var ietvert aizlieguma noteikšanu klientam puses jurisdikcijā veikt darījumdarbību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
8. pants
Izsekošana un identificēšana
1. Lai turpmāk uzlabotu piegādes ķēdes drošību un sekmētu izmeklēšanu par tabakas izstrādājumu nelikumīgu tirdzniecību, Puses vienojas piecu gadu laikā pēc šā protokola stāšanās spēkā izveidot visaptverošu izsekošanas un identificēšanas sistēmu, ko veidotu valstu un/vai reģionālās izsekošanas un identificēšanas sistēmas un vienots kontaktpunkts informācijas apmaiņai, kurš atrastos PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību konvencijas sekretariātā un būtu pieejams visām Pusēm, ļaujot Pusēm iesniegt pieprasījumus un saņemt attiecīgo informāciju.
2. Katra Puse saskaņā ar šo pantu izveido Puses uzraudzītu izsekošanas un identifikācijas sistēmu attiecībā uz visiem tabakas izstrādājumiem, ko ražo vai importē tās teritorijā, ņemot vērā Puses vietējās vai reģionālās īpašās vajadzības un pieejamo paraugpraksi.
3. Lai darītu iespējamu efektīvu izsekošanu un identifikāciju, katra Puse nosaka prasību, lai piecu gadu laikā pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz konkrēto Pusi visām cigarešu iepakojuma vienībām un iepakojumam, un jebkādam ārējam iepakojumam, bet desmit gadu laikā pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz konkrēto Pusi – visiem citiem tabakas izstrādājumiem tiktu piestiprināts vai tā daļu veidotu unikāls, drošs un nenoņemams identificēšanas marķējums (turpmāk “unikāls identificēšanas marķējums”), piemēram, kodi vai markas.
4.1. |
Katra Puse, piemērojot šā panta 3. punktu, nosaka prasību, lai kā daļa no visaptverošās izsekošanas un identificēšanas sistēmas vai nu tieši, vai ar saites starpniecību būtu pieejama turpmāk norādītā informācija, kas Pusēm palīdzētu noteikt tabakas izstrādājumu izcelsmi un attiecīgos gadījumos novirzīšanās punktu un pārraudzīt un uzraudzīt tabakas izstrādājumu apriti un to juridisko statusu:
|
4.2. |
Informāciju, kas norādīta 4.1. punkta a), b) un g) apakšpunktā un, ja tā ir pieejama, f) apakšpunktā, iekļauj unikālajā identifikācijas marķējumā. |
4.3. |
Ja informācija, kas norādīta 4.1. punkta f) apakšpunktā, marķēšanas laikā nav pieejama, Puses pieprasa iekļaut šādu informāciju saskaņā ar PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 15. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
5. Katra Puse pieprasa, lai šajā pantā noteiktajos termiņos tiktu panākts, ka šā panta 4. punktā norādītā informācija tiek reģistrēta ražošanas laikā, jebkura ražotāja veiktas pirmās nosūtīšanas laikā vai pie importēšanas Puses teritorijā.
6. Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar šā panta 5. punktu reģistrētā informācija šai Pusei ir pieejama, izmantojot saiti ar unikālo identifikācijas marķējumu, kas norādīts šā panta 3. un 4. punktā.
7. Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar šā panta 5. punktu reģistrētā informācija, kā arī unikālais identifikācijas marķējums, ar kuru šī informācija darīta pieejama saskaņā ar šā panta 6. punktu, tiek iekļauta Puses un tās kompetento iestāžu noteiktā vai atļautā formātā.
8. Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar šā panta 5. punktu reģistrētā informācija ir pēc pieprasījuma pieejama ar vienotā informācijas apmaiņas kontaktpunkta starpniecību, ņemot vērā šā panta 9. punkta nosacījumus, šajā nolūkā izmantojot drošu elektronisku standarta saskarni ar attiecīgās valsts un/vai reģionālo centrālo punktu. Vienotais informācijas apmaiņas kontaktpunkts apkopo Pušu kompetento iestāžu sarakstu un to dara pieejamu visām Pusēm.
9. Katra Puse vai kompetentā iestāde:
a) |
var savlaicīgi piekļūt šā panta 4. punktā norādītajai informācijai, iesniedzot pieprasījumu vienotajam informācijas apmaiņas kontaktpunktam; |
b) |
pieprasa šādu informāciju tikai tad, ja tas ir nepieciešams, lai atklātu vai izmeklētu tabakas izstrādājumu nelikumīgu tirdzniecību; |
c) |
nepamatoti neaiztur informāciju; |
d) |
atbild uz informācijas pieprasījumiem saistībā ar šā panta 4. punktu saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem; un |
e) |
pēc savstarpējas vienošanās aizsargā un uzskata par konfidenciālu jebkādu informāciju, ar ko notikusi apmaiņa. |
10. Katra Puse izvirza prasību pilnveidot piemērojamo izsekošanas un identifikācijas sistēmu un paplašināt tās darbības jomu, tajā ietverot visas darbības, līdz ražošanas vietā, importa vietā vai vietā, kur veikta muitas vai akcīzes kontrole, ir izpildītas visas nodokļu, nodevu un attiecīgā gadījumā citas saistības.
11. Puses sadarbojas savstarpēji un pēc abpusējas vienošanās – ar kompetentajām starptautiskajām organizācijām, veicot paraugprakses apmaiņu un izstrādi attiecībā uz izsekošanas un identifikācijas sistēmām, tostarp:
a) |
sekmējot uzlabotas izsekošanas un identifikācijas tehnoloģijas izstrādi, nodošanu un pārņemšanu, aptverot zināšanas, prasmes, resursus un zinātību; |
b) |
sniedzot atbalstu mācību un spēju veidošanas programmām tajās Pusēs, kas izteikušas šādu vajadzību; un |
c) |
pilnveidojot tehnoloģiju tabakas izstrādājumu iepakojuma vienību un iepakojumu marķēšanai un skenēšanai, lai darītu pieejamu 4. punktā norādīto informāciju. |
12. Pusei noteiktās saistības nevar pildīt vai pārņemt tabakas industrija.
13. Katra Puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes, piedaloties izsekošanas un identifikācijas sistēmā, mijiedarbojas ar tabakas industriju un ar tās interešu pārstāvjiem tikai tādā mērā, kas ir obligāti nepieciešams šā panta īstenošanai.
14. Katra Puse var tabakas industrijai pieprasīt segt visas izmaksas attiecībā uz Puses saistībām saskaņā ar šo pantu.
9. pants
Uzskaite
1. Katra Puse attiecīgā gadījumā pieprasa, lai visas tabakas, tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu piegādes ķēdē iesaistītās fiziskās un juridiskās personas uzturētu pilnīgu un precīzu uzskaiti par visiem attiecīgajiem darījumiem. Šādai uzskaitei jānodrošina pilnīga pārskatatbildība par tabakas izstrādājumu ražošanā izmantotajiem materiāliem.
2. Katra Puse attiecīgā gadījumā pieprasa, lai personas, kam izsniegta licence saskaņā ar 6. pantu, kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma sniegtu šādu informāciju:
a) |
vispārīgu informāciju par tirgus apjomiem, tendencēm, prognozēm un citu būtisku informāciju; un |
b) |
tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu daudzumu personas, kam izsniegta licence, īpašumā, pārziņā vai uzraudzībā, kas pieprasījuma sniegšanas datumā tiek uzglabāts krājumos vai atrodas nodokļu iestāžu un muitas noliktavās, tam piemērojot tranzīta, pārkraušanas vai nodokļu atbrīvojuma regulējumu. |
3. Attiecībā uz tabakas izstrādājumiem un ražošanas iekārtām, kas eksporta nolūkā pārdoti vai ražoti Puses teritorijā vai kas tajā atrodas no nodokļiem atbrīvotā tranzīta vai pārkraušanas apritē, katra Puse attiecīgā gadījumā pieprasa, lai personas, kam izsniegta licence saskaņā ar 6. pantu, brīdī, kad tabakas izstrādājumi un ražošanas iekārtas izkļūst no nosūtīšanas valsts kompetento iestāžu uzraudzības, šīm iestādēm pēc pieprasījuma sniegtu (elektroniski, ja pastāv vajadzīgā infrastruktūra) šādu informāciju:
a) |
nosūtīšanas datums no pēdējā punkta, kad izstrādājumi fiziski atradās personas uzraudzībā; |
b) |
ziņas par nosūtītajiem izstrādājumiem (tostarp zīmols, apjoms, noliktava); |
c) |
paredzētais nosūtīšanas maršruts un galamērķis; |
d) |
ziņas par fiziskām vai juridiskām personām, kam izstrādājumi tiek nosūtīti; |
e) |
pārvadājuma veids, ietverot pārvadātāja identitāti; |
f) |
paredzamais sūtījuma saņemšanas datums paredzētajā nosūtīšanas galamērķī; un |
g) |
paredzētais mazumtirdzniecības vai izmantošanas tirgus. |
4. Ja iespējams, katra Puse saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem pieprasa, lai tabakas mazumtirgotāji un audzētāji, izņemot tradicionālos audzētājus, kas neveic komercdarbību, uztur pilnīgu un precīzu uzskaiti par visiem attiecīgajiem darījumiem, kuros tie iesaistās.
5. Nolūkā īstenot 1. punktu katra Puse veic efektīvus likumdošanas, izpildu, pārvaldes vai citus pasākumus, lai paredzētu, ka visa uzskaite tiek:
a) |
uzturēta vismaz četrus gadus; |
b) |
darīta pieejama kompetentajām iestādēm; un |
c) |
uzturēta kompetento iestāžu noteiktajā formātā. |
6. Katra Puse attiecīgā gadījumā un saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem izveido sistēmu, lai citām Pusēm sniegtu saskaņā ar šo pantu veiktajā uzskaitē ietvertās ziņas.
7. Puses cenšas sadarboties savstarpēji un ar kompetentajām starptautiskajām organizācijām, pakāpeniski apmainoties ar uzlabotām uzskaites sistēmām un tās pilnveidojot.
10. pants
Drošības un preventīvi pasākumi
1. Katra Puse attiecīgā gadījumā saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem un PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību mērķiem pieprasa, lai visas fiziskās un juridiskās personas, kam piemēro 6. pantu, veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu tabakas izstrādājumu novirzīšanu nelikumīgos tirdzniecības kanālos, inter alia:
a) |
ziņojot kompetentajām iestādēm par:
|
b) |
piegādājot tabakas izstrādājumus vai ražošanas iekārtas tikai tādā apjomā, kas ir samērīgs ar pieprasījumu pēc šādiem izstrādājumiem paredzētajā mazumtirdzniecības vai izmantošanas tirgū. |
2. Katra Puse attiecīgā gadījumā saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem un PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību mērķiem pieprasa, lai maksājumus par fizisku vai juridisku personu, kam piemēro 6. pantu, darījumiem būtu atļauts veikt tikai tādā valūtā un apmērā, kā norādīts rēķinā, izmantojot tikai paredzētā tirgus teritorijā atrodošos finanšu iestāžu likumīgus maksājuma līdzekļus un neizmantojot citas alternatīvas naudas pārvedumu sistēmas.
3. Katra Puse attiecīgā gadījumā saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem un PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību mērķiem var pieprasīt, lai fizisku vai juridisku personu, kam piemēro 6. pantu, maksājumus par Puses jurisdikcijā veiktā tabakas izstrādājumu ražošanā izmantotajiem materiāliem būtu atļauts veikt tikai tādā valūtā un apmērā, kā norādīts rēķinā, izmantojot tikai paredzētā tirgus teritorijā atrodošos finanšu iestāžu likumīgus maksājuma līdzekļus un neizmantojot citas alternatīvas naudas pārvedumu sistēmas.
4. Katra Puse nodrošina, ka jebkādam šā panta prasību pārkāpumam tiek piemērotas atbilstīgas krimināltiesiskas, civiltiesiskas vai administratīvi tiesiskas procedūras un noteiktas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, attiecīgā gadījumā ietverot licences apturēšanu vai atcelšanu.
11. pants
Pārdošana ar interneta, telekomunikāciju vai citu jaunu tehnoloģiju palīdzību
1. Katra Puse pieprasa, lai visas juridiskas un fiziskas personas, kas ir iesaistītas ar tabakas izstrādājumiem saistītā darījumā, izmantojot pārdošanu ar interneta, telekomunikāciju vai citu jaunu tehnoloģiju palīdzību, izpilda visas attiecīgās šajā protokolā noteiktās saistības.
2. Katra Puse apsver iespēju aizliegt veikt tabakas izstrādājumu pārdošanu ar interneta, telekomunikāciju vai citu jaunu tehnoloģiju palīdzību.
12. pants
Brīvās zonas un starptautiskais tranzīts
1. Katra Puse trīs gadu laikā pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz konkrēto Pusi brīvajās zonās īsteno visu tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanas un darījumu efektīvu uzraudzību, izmantojot visus šajā protokolā paredzētos atbilstīgos pasākumus.
2. Puses aizliedz tabakas izstrādājumu sajaukšanu ar tādiem izstrādājumiem, kas nav tabakas izstrādājumi, vienā konteinerā vai citā līdzīgā transportēšanas vienībā, kad šie izstrādājumi tiek izvesti no brīvās zonas.
3. Katra Puse saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem, un ievērojot šā protokola noteikumus, pieņem un piemēro uzraudzības un pārbaudes pasākumus attiecībā uz tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu starptautisko tranzītu vai pārkraušanu savā teritorijā, lai novērstu šādu izstrādājumu nelikumīgu tirdzniecību.
13. pants
Beznodokļu pārdošana
1. Katra Puse īsteno efektīvus pasākumus, lai beznodokļu pārdošanai piemērotu šā protokola attiecīgos noteikumus, ņemot vērā PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 6. pantu.
2. Ne vēlāk kā piecus gadus pēc šā protokola stāšanās spēkā Pušu sanāksme nākamajā sesijā nodrošina, ka tiek veikts faktiski pamatots pētījums, lai noteiktu tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības apjomu saistībā ar šādu izstrādājumu beznodokļu pārdošanu. Balstoties uz šādu pētījumu, Pušu sanāksme apsver atbilstīgu turpmāku rīcību.
IV DAĻA
PĀRKĀPUMI
14. pants
Nelikumīgas darbības, ietverot noziedzīgus nodarījumus
1. Katra Puse, ņemot vērā savus valsts tiesību pamatprincipus, pieņem tādus likumdošanas un citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai visas turpmāk norādītās darbības atzītu par prettiesiskām savos valsts tiesību aktos:
a) |
tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu ražošana, vairumtirdzniecība, starpniecība, pārdošana, transportēšana, izplatīšana, uzglabāšana, nosūtīšana, imports vai eksports pretrunā šā protokola noteikumiem; |
b) |
|
c) |
|
d) |
tabakas izstrādājumu iejaukšana citos izstrādājumos, kas nav tabakas izstrādājumi, piegādes ķēdē, lai slēptu vai maskētu tabakas izstrādājumus; |
e) |
tabakas izstrādājumu sajaukšana ar citiem izstrādājumiem, kas nav tabakas izstrādājumi, pretrunā šā protokola 12. panta 2. punktam; |
f) |
tabakas izstrādājumu pārdošana ar interneta, telekomunikāciju vai citu jauno tehnoloģiju palīdzību pretrunā ar šo protokolu; |
g) |
personas, kam ir izsniegta licence saskaņā ar 6. pantu, veikta tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu iegāde no personas, kam būtu vajadzīga, taču nav izsniegta licence saskaņā ar 6. pantu; |
h) |
jebkura valsts ierēdņa vai pilnvarota darbinieka traucēšana pienākumu izpildē saistībā ar tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, nepieļaušanu, atklāšanu, izmeklēšanu vai ierobežošanu; |
i) |
|
j) |
saskaņā ar 2. punktu par noziedzīgu nodarījumu atzītas prettiesiskas darbības rezultātā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana. |
2. Katra Puse, ņemot vērā savus valsts tiesību pamatprincipus, nosaka, kuras no 1. punktā norādītajām prettiesiskajām darbībām vai jebkura cita darbība saistībā ar tabakas, tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību pretrunā ar šā protokola noteikumiem atzīstamas par noziedzīgiem nodarījumiem, un pieņem vajadzīgos likumdošanas un citus pasākumus, lai to īstenotu.
3. Katra Puse paziņo šā protokola sekretariātam, kuras no 1. un 2. punktā norādītajām prettiesiskajām darbībām Puse atzinusi par noziedzīgiem nodarījumiem saskaņā ar 2. punktu, un sekretariātam iesniedz to tiesību aktu tekstu, ar ko īstenots 2. punkts, vai to aprakstu un šo tiesību aktu visu turpmāko grozījumu tekstu.
4. Lai uzlabotu starptautisko sadarbību cīņā pret noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar tabakas, tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību, Puses tiek mudinātas pārskatīt savus valsts tiesību aktus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, savstarpējo tiesisko palīdzību un izdošanu, ņemot vērā attiecīgās starptautiskās konvencijas, kuru puses tās ir, lai tādējādi nodrošinātu šā protokola noteikumu efektīvu īstenošanu.
15. pants
Juridisku personu atbildība
1. Katra Puse saskaņā ar saviem tiesību principiem veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu juridisku personu atbildību par prettiesisku darbību, tostarp noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar šā protokola 14. pantu.
2. Ņemot vērā katras Puses tiesību principus, juridisku personu atbildība var būt krimināltiesiska, civiltiesiska vai administratīvi tiesiska.
3. Šāda atbildība neietekmē fizisku personu atbildību, kas ir iesaistītas prettiesiskā darbībā vai izdarījušas noziedzīgus nodarījumus, kas par tādiem atzīti valsts tiesību aktos un saskaņā ar šā protokola 14. pantu.
16. pants
Saukšana pie atbildības un sankcijas
1. Katra Puse saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem pieņem vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu fizisku un juridisku personu saukšanu pie atbildības par prettiesisku darbību, tostarp noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas krimināltiesiskas vai cita veida sankcijas, tostarp naudas sodus.
2. Katra Puse cenšas nodrošināt, lai savos valsts tiesību aktos paredzētā juridiskā rīcības brīvība attiecībā uz personu saukšanu pie atbildības par prettiesisku darbību, tostarp noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, tiktu izmantota tādējādi, lai palielinātu tiesībaizsardzības pasākumu efektivitāti attiecībā uz šādu prettiesisku rīcību, tostarp noziedzīgiem nodarījumiem, un pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību nepieļaut šādu prettiesisku darbību, tostarp noziedzīgus nodarījumus.
3. Nekas šajā protokolā neietekmē principu, ka prettiesisku darbību, tostarp noziedzīgus nodarījumus, kā paredzēts šajā protokolā, un piemērojamo juridisko aizstāvību vai citus tiesību principus, kas attiecas uz darbības tiesiskumu, nosaka saskaņā ar Puses tiesību aktiem un saskaņā ar tiem arī sauc pie atbildības un nosaka sankcijas par šādu prettiesisku darbību, tostarp noziedzīgiem nodarījumiem.
17. pants
Maksājumi saistībā ar konfiskāciju
Pusēm būtu saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem jāapsver tādu likumdošanas un citu pasākumu pieņemšana, kas vajadzīgi, lai kompetentajām iestādēm paredzētu pilnvaras no konfiscētas tabakas, tabakas izstrādājumu un/vai ražošanas iekārtu ražotājiem, izgatavotājiem, izplatītājiem, importētājiem vai eksportētājiem piedzīt summu, kas ir samērīga ar neiekasētajiem nodokļiem un nodevām.
18. pants
Apglabāšana vai iznīcināšana
Visu konfiscēto tabaku, tabakas izstrādājumus un ražošanas iekārtas iznīcina, pēc iespējas izmantojot videi nekaitīgas metodes, vai apglabā saskaņā ar valstu tiesību aktiem.
19. pants
Speciālās izmeklēšanas darbības
1. Ja to atļauj attiecīgās valsts tiesību sistēmas pamatprincipi, katra Puse savu iespēju robežās un saskaņā ar tās tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem veic vajadzīgos pasākumus, lai tās kompetentajām iestādēm būtu pilnvaras šīs valsts teritorijā atbilstīgi izmantot kontrolētu piegādi un pēc tās ieskatiem attiecīgā gadījumā veikt citas speciālās izmeklēšanas darbības, piemēram, elektronisku vai cita veida kontroli un slepenas operatīvās darbības, kuru nolūks ir efektīvi apkarot tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību.
2. Lai izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, Puses tiek mudinātas vajadzības gadījumā noslēgt attiecīgus divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus vai vienošanās, lai 1. punktā norādītās darbības varētu izmantot starptautiskās sadarbības kontekstā.
3. Ja 2. punktā norādītie nolīgumi vai vienošanās nepastāv, lēmumus par šādu speciālo izmeklēšanas darbību veikšanu starptautiskā līmenī pieņem katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi, un šajā nolūkā vajadzības gadījumā var ņemt vērā finansiāla rakstura vienošanās un vienošanās par iesaistīto Pušu jurisdikcijas piemērošanu.
4. Puses atzīst starptautiskās sadarbības un palīdzības nozīmi un nepieciešamību šajā jomā un sadarbojas savā starpā un ar starptautiskām organizācijām, veidojot spējas šā panta mērķu sasniegšanai.
V DAĻA
STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA
20. pants
Vispārējas informācijas apmaiņa
1. Šā protokola mērķu sasniegšanas nolūkā Puses ziņo, ņemot vērā savus valsts tiesību aktus un attiecīgo informāciju iekļaujot PVO Vispārējā konvencijā par tabakas uzraudzību paredzētajā ziņošanas instrumentā, tostarp attiecīgā gadījumā sniedzot šādu informāciju:
a) |
sīkas informācijas apkopojumu par tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu konfiskāciju, tās apjomu un vērtību, konfiscēto izstrādājumu aprakstus, ražošanas datumu un vietu un informāciju par nesamaksātajiem nodokļiem; |
b) |
rādītājus par importu, eksportu, tranzītu, ar nodokļiem apliktu un beznodokļu tirdzniecību un tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu ražošanas apjomu vai vērtību; |
c) |
informāciju par tendencēm, slēpšanas paņēmieniem un praksi, ko izmanto tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgā tirdzniecībā; un |
d) |
jebkuru citu attbilstīgu informāciju saskaņā ar Pušu vienošanos. |
2. Puses sadarbojas savā starpā un ar kompetentajām starptautiskajām organizācijām nolūkā veidot Pušu spējas apkopot informāciju un veikt tās apmaiņu.
3. Puses norādīto informāciju uzskata par konfidenciālu un paredzētu tikai Pušu izmantošanai, ja vien informāciju sniegusī Puse nenorāda citādi.
21. pants
Informācijas apmaiņa par īstenošanu
1. Puses, ņemot vērā savus valsts tiesību aktus vai jebkurus piemērojamos starptautiskos līgumus, attiecīgā gadījumā pēc savas iniciatīvas vai pēc tādas Puses pieprasījuma, kas iesniedz pienācīgu pamatojumu, ka šāda informācija ir vajadzīga tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgas tirdzniecības atklāšanai vai izmeklēšanai, veic apmaiņu ar šādu informāciju:
a) |
ziņas par attiecīgo fizisko un juridisko personu licencēm; |
b) |
informācija tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgā tirdzniecībā iesaistītu fizisku vai juridisku personu identificēšanai, uzraudzībai un saukšanai pie atbildības; |
c) |
ziņas par izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības; |
d) |
dati par maksājumiem saistībā ar tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu importu, eksportu vai beznodokļu pārdošanu; un |
e) |
ziņas par tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu konfiskāciju (tostarp attiecīgā gadījumā lietas atsauces informācija, konfiscēto izstrādājumu apjoms un vērtība, izstrādājumu apraksts, iesaistītie subjekti, ražošanas datums un vieta) un praksi (tostarp par transporta līdzekļiem, slēpšanu, maršrutu un atklāšanu). |
2. Informāciju, ko no Pusēm saņem saskaņā ar šo pantu, izmanto tikai šā protokola mērķu sasniegšanai. Puses var īpaši norādīt, ka šādu informāciju nevar nodot tālāk bez tās Puses piekrišanas, kura informāciju sniegusi.
22. pants
Informācijas apmaiņa: informācijas konfidencialitāte un aizsardzība
1. Katra Puse norīko kompetentās valsts iestādes, kam sniedz 20., 21. un 24. pantā norādīto informāciju, un par šo norīkošanu paziņo Pusēm ar konvencijas sekretariāta starpniecību.
2. Informācijas apmaiņai saskaņā ar šo protokolu piemēro valstu tiesību aktus par konfidencialitāti un privātās dzīves aizsardzību. Puses pēc savstarpējas vienošanās aizsargā jebkuru konfidenciālu informāciju, ar kuru notikusi apmaiņa.
23. pants
Palīdzība un sadarbība: mācības, tehniskā palīdzība un sadarbība zinātnes, tehnikas un tehnoloģiju jomā
1. Puses sadarbojas savā starpā un/vai kompetentās starptautiskās un reģionālās organizācijās, nodrošinot mācības, tehnisko palīdzību un sadarbību zinātnes, tehnikas un tehnoloģiju jomā, lai saskaņā ar savstarpējo vienošanos sasniegtu šā protokola mērķus. Šāda palīdzība var ietvert zinātības vai attiecīgo tehnoloģiju nodošanu informācijas vākšanas, tiesībaizsardzības, izsekošanas un identificēšanas, informācijas pārvaldības, personas datu aizsardzības, aizliegumu, elektroniskās kontroles, tiesu medicīniskās ekspertīzes, savstarpējas tiesiskās palīdzības un izdošanas jomās.
2. Puses attiecīgā gadījumā var noslēgt divpusējus, daudzpusējus vai cita veida nolīgumus vai vienošanās, lai veicinātu mācības, tehnisko palīdzību un sadarbību zinātnes, tehnikas un tehnoloģiju jomā, ņemot vērā to Pušu vajadzības, kuras ir jaunattīstības valstis vai valstis ar pārejas ekonomiku.
3. Puses attiecīgā gadījumā sadarbojas, lai izstrādātu un pētītu iespējas precīzi noteikt konfiscētas tabakas un tabakas izstrādājumu ģeogrāfisko izcelsmi.
24. pants
Palīdzība un sadarbība: izmeklēšana un saukšana pie atbildības par pārkāpumiem
1. Puses saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem attiecīgā gadījumā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nostiprinātu sadarbību, izmantojot daudzpusējas, reģionālas vai divpusējas vienošanās par tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un tajā iesaistīto fizisko vai juridisko personu saukšanu pie atbildības un sodīšanu.
2. Katra Puse nodrošina, ka pārvaldes, regulatīvās, tiesībaizsardzības un citas iestādes, kuru uzdevums ir apkarot tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību (tostarp, kad tas paredzēts attiecīgās valsts tiesību aktos, – tiesu iestādes), sadarbojas un veic attiecīgās informācijas apmaiņu valsts un starptautiskajā līmenī, ņemot vērā savos valsts tiesību aktos izvirzītos nosacījumus.
25. pants
Suverenitātes aizsardzība
1. Puses savas saistības saskaņā ar šo protokolu pilda atbilstīgi valstu suverēnās vienlīdzības un teritoriālās neaizskaramības principiem un principam par neiejaukšanos citu valstu iekšējās lietās.
2. Nekas šajā protokolā nedod pilnvaras kādai Pusei citas valsts teritorijā īstenot jurisdikciju un veikt funkcijas, kas ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir piešķirtas vienīgi minētas citas valsts iestādēm.
26. pants
Jurisdikcija
1. Katra Puse pieņem vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu tās jurisdikciju attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, ja:
a) |
nodarījums ir izdarīts attiecīgās Puses teritorijā vai |
b) |
nodarījums ir izdarīts uz kuģa, kas nodarījuma izdarīšanas brīdī kuģo ar attiecīgās Puses karogu, vai uz gaisa kuģa, kas nodarījuma izdarīšanas brīdī ir reģistrēts saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem. |
2. Ievērojot 25. pantu, Puse var noteikt savu jurisdikciju arī attiecībā uz jebkuru šādu noziedzīgu nodarījumu, ja:
a) |
nodarījums ir izdarīts pret attiecīgo Pusi; |
b) |
nodarījumu ir izdarījis attiecīgās Puses valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir attiecīgās Puses teritorijā; vai |
c) |
ārpus attiecīgās Puses teritorijas izdarīts viens no tiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, un šis nodarījums ir izdarīts nolūkā Puses teritorijā izdarīt tādu noziedzīgu nodarījumu, kas par tādu atzīts saskaņā ar 14. pantu. |
3. Katra Puse, piemērojot 30. pantu, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu savu jurisdikciju attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, kad iespējamais noziedzīgā nodarījuma izdarītājs atrodas attiecīgās Puses teritorijā, un šādu personu neizdod ar vienīgo pamatojumu, ka šī persona ir tās valstspiederīgais.
4. Katra Puse var pieņemt arī vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu savu jurisdikciju attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, kad iespējamais noziedzīgā nodarījuma izdarītājs atrodas attiecīgās Puses teritorijā, un tā neizdod šādu personu.
5. Ja Pusei, kura īsteno savu jurisdikciju saskaņā ar 1. vai 2. punktu, ir saņēmusi paziņojumu vai citādi uzzinājusi, ka viena vai vairākas Puses veic izmeklēšanu, kriminālvajāšanu vai tiesvedību attiecībā uz to pašu darbību, attiecīgo Pušu kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā savstarpēji apspriežas, lai koordinētu savas darbības.
6. Neskarot starptautisko tiesību vispārējās normas, ar šo protokolu netiek liegts īstenot kādas Puses krimināltiesisko jurisdikciju, kas ir noteikta saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem.
27. pants
Sadarbība tiesībaizsardzības jomā
1. Katra Puse saskaņā ar savu attiecīgo valsts tiesību un pārvaldes sistēmu pieņem efektīvus pasākumus, kuru mērķis ir:
a) |
uzlabot un vajadzības gadījumā izveidot saziņas kanālus starp kompetentajām iestādēm, aģentūrām un dienestiem, lai veicinātu drošu un ātru informācijas apmaiņu par visiem aspektiem saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu; |
b) |
nodrošināt efektīvu sadarbību starp kompetentajām iestādēm, aģentūrām, muitas, policijas un citām tiesībaizsardzības iestādēm; |
c) |
sadarboties ar citām Pusēm, konkrētos gadījumos, kuri ir saistīti ar noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu, veicot izmeklēšanu attiecībā uz:
|
d) |
attiecīgā gadījumā nodrošināt analīzes vai izmeklēšanas nolūkiem nepieciešamos priekšmetus vai vielu daudzumu; |
e) |
veicināt efektīvu koordināciju starp savām kompetentajām iestādēm, aģentūrām un dienestiem un veicināt darbinieku un citu ekspertu apmaiņu, tostarp, ievērojot divpusējus nolīgumus vai vienošanās starp attiecīgajām Pusēm, norīkot darbā sadarbības koordinatorus; |
f) |
veikt attiecīgās informācijas apmaiņu ar citām Pusēm par specifiskiem līdzekļiem un metodēm, ko fiziskas vai juridiskas personas izmanto šādu nodarījumu izdarīšanai, tostarp attiecīgā gadījumā par maršrutiem un transportēšanas līdzekļiem un viltotas identitātes un pārgrozītu vai viltotu dokumentu izmantošanu vai citiem līdzekļiem šo personu darbības slēpšanai; un |
g) |
veikt attiecīgās informācijas apmaiņu un koordinēt attiecīgos administratīvos un cita veida pasākumus nolūkā savlaicīgi atklāt noziedzīgus nodarījumus, kas par tādiem atzīti saskaņā ar 14. pantu. |
2. Lai īstenotu šo protokolu, Puses apsver divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu vai vienošanos noslēgšanu par tiesībaizsardzības iestāžu tiešu sadarbību un, ja šādi nolīgumi vai vienošanās jau pastāv, to grozīšanu šajā nolūkā. Ja starp attiecīgajām Pusēm nepastāv šādi nolīgumi vai vienošanās, tās var šo protokolu uzskatīt par pamatu savstarpējai sadarbībai tiesībaizsardzības jomā attiecībā uz šajā protokolā norādītajiem pārkāpumiem. Attiecīgā gadījumā Puses pilnā mērā izmanto nolīgumus vai vienošanās, tostarp starptautisku vai reģionālu organizāciju satvarā, lai stiprinātu sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm.
3. Puses cenšas sadarboties savu iespēju robežās, lai cīnītos pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu tirdzniecību, kura tiek veikta, izmantojot mūsdienu tehnoloģijas.
28. pants
Savstarpējā administratīvā palīdzība
Puses saskaņā ar savām attiecīgajām valsts tiesību un administratīvajām sistēmām viena otrai pēc pieprasījuma vai savas iniciatīvas sniedz informāciju, lai nodrošinātu muitas un citu attiecīgo tiesību aktu pareizu piemērošanu tabakas, tabakas izstrādājumu vai ražošanas iekārtu nelikumīgas tirdzniecības novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā, saukšanā pie atbildības par to un tās apkarošanā. Puses norādīto informāciju uzskata par konfidenciālu un paredzētu ierobežotai izmantošanai, ja vien informāciju sniegusī Puse nenorāda citādi. Šādā informācijā var iekļaut:
a) |
informāciju par jaunām metodēm muitas un citu tiesībaizsardzības iestāžu darbā, kuru efektivitāte ir pierādīta; |
b) |
informāciju par jaunām tendencēm, līdzekļiem vai metodēm tabakas, tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu nelikumīgā tirdzniecībā; |
c) |
informāciju par precēm, par kurām zināms, ka tās ir saistītas ar tabakas, tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību, kā arī šo preču sīku aprakstu un sīku informāciju par to iepakojumu, transportēšanu un uzglabāšanu, un metodēm, ko izmanto attiecībā uz šīm precēm; |
d) |
informāciju par fiziskām vai juridiskām personām, kuras ir izdarījušas nodarījumu, kas par tādu atzīts saskaņā ar 14. pantu, vai bijušas šāda nodarījuma līdzdalībnieces; un |
e) |
jebkuras citas ziņas, kas norīkotām iestādēm palīdzētu veikt riska novērtējumu uzraudzības un citos tiesību aktu īstenošanas nolūkos. |
29. pants
Savstarpējā tiesiskā palīdzība
1. Puses viena otrai sniedz plašāko iespējamo savstarpējo tiesisko palīdzību izmeklēšanā, kriminālvajāšanā un tiesvedībā attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar šā protokola 14. pantu.
2. Savstarpējo tiesisko palīdzību sniedz pēc iespējas plašākā mērā atbilstīgi pieprasījuma saņēmējas Puses attiecīgajiem tiesību aktiem, līgumiem, nolīgumiem un vienošanos noteikumiem par izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesvedību attiecībā uz prettiesisku darbību, par ko pieprasījuma iesniedzējā Pusē juridiskas personas var saukt pie atbildības saskaņā ar šā protokola 15. pantu.
3. Savstarpējo tiesisko palīdzību, ko sniedz saskaņā ar šo pantu, var pieprasīt jebkuram no šādiem nolūkiem:
a) |
pierādījumu vai personu liecību iegūšana; |
b) |
tiesas dokumentu izsniegšana; |
c) |
kratīšana, mantas konfiskācija un iesaldēšana; |
d) |
objektu un vietu apskate; |
e) |
informācijas, pierādījumu un ekspertu vērtējumu iegūšana; |
f) |
attiecīgo dokumentu un reģistrēto datu, tostarp valdības, banku, finanšu, komersantu vai komercdarbības datu, oriģinālu vai apliecinātu kopiju iegūšana; |
g) |
noziedzīgi iegūtu līdzekļu, mantas vai citu objektu identifikācija un aprites izsekošana pierādīšanas nolūkos; |
h) |
personu brīvprātīgas ierašanās pieprasījuma iesniedzējā Pusē veicināšana; un |
i) |
cita veida palīdzība, kas nav pretrunā pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību aktiem. |
4. Šis pants neietekmē saistības saskaņā ar citiem divpusējiem vai daudzpusējiem līgumiem, kas pilnā mērā vai daļēji reglamentē vai reglamentēs savstarpējo tiesisko palīdzību.
5. Pamatojoties uz savstarpības principu, 6. līdz 24. punktu piemēro pieprasījumiem, kas iesniegti, ievērojot šo pantu, ja attiecīgajām Pusēm nav saistošs līgums vai starpvaldību nolīgums par savstarpējo tiesisko palīdzību. Ja Pusēm ir saistošs šāds līgums vai starpvaldību nolīgums, piemēro attiecīgos šāda līguma vai starpvaldību nolīguma noteikumus, ja vien Puses nevienojas to vietā piemērot 6. līdz 24. punktu. Puses tiek stingri mudinātas piemērot norādītos punktus, ja tie atvieglo sadarbību.
6. Puses norīko centrālo iestādi, kura ir atbildīga un pilnvarota saņemt savstarpējās tiesiskās palīdzības pieprasījumus un tos vai nu izpildīt, vai pārsūtīt izpildei attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Ja Pusei ir īpašs reģions vai teritorija, kurā pastāv atsevišķa savstarpējās tiesiskās palīdzības sistēma, tā var norīkot atsevišķu centrālo iestādi, kura īsteno norādītās funkcijas attiecībā uz šādu reģionu vai teritoriju. Centrālās iestādes nodrošina saņemto pieprasījumu ātru un pareizu izpildi vai pārsūtīšanu. Ja centrālā iestāde pieprasījumu pārsūta izpildei kompetentajai iestādei, tā mudina kompetento iestādi pieprasījumu izpildīt ātri un pareizi. Katra Puse līdz ar pievienošanos šim protokolam, tā pieņemšanu, apstiprināšanu, oficiālu atbalstīšanu vai ratifikāciju paziņo konvencijas sekretariāta vadītājam par šajā nolūkā norīkoto centrālo iestādi. Savstarpējās tiesiskās palīdzības pieprasījumus un citus ar tiem saistītos paziņojumus pārsūta starp Pušu norīkotajām centrālajām iestādēm. Šī prasība neietekmē Puses tiesības lūgt, lai šādi pieprasījumi un paziņojumi tai tiktu nosūtīti pa diplomātiskajiem kanāliem un steidzamos gadījumos, ja Puses tam piekrīt, ar attiecīgo starptautisko organizāciju starpniecību, ja tas ir iespējams.
7. Pieprasījumus iesniedz rakstveidā vai, ja iespējams, izmantojot jebkurus līdzekļus, ar ko var iegūt rakstveida apliecinājumu, valodā, kas ir pieņemama pieprasījuma saņēmējai Pusei, un saskaņā ar nosacījumiem, kas Pusei ļauj pārliecināties par pieprasījuma autentiskumu. Katra Puse līdz ar pievienošanos šim protokolam, tā pieņemšanu, apstiprināšanu, oficiālu atbalstīšanu vai ratifikāciju paziņo konvencijas sekretariāta vadītājam to valodu vai valodas, kas tai ir pieņemamas. Steidzamos gadījumos un tad, ja Puses par to ir vienojušās, pieprasījumus var iesniegt mutveidā, taču šādus pieprasījumus nekavējoties apstiprina rakstveidā.
8. Savstarpējās tiesiskās palīdzības pieprasījumā ietver šādu informāciju:
a) |
iestāde, kas iesniedz pieprasījumu; |
b) |
izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai tiesvedības, uz ko attiecas pieprasījums, priekšmets un raksturs un iestādes, kas veic šādu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu vai tiesvedību, nosaukums un funkcijas; |
c) |
kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem, izņemot attiecībā uz pieprasījumiem saistībā ar tiesas dokumentu izsniegšanu; |
d) |
nepieciešamās palīdzības apraksts un norāde par jebkādu īpašu procedūru, kas būtu jāievēro pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses ieskata; |
e) |
ja iespējams, jebkuras iesaistītās personas identitāte, uzturēšanās vieta un valstspiederība; |
f) |
nolūks, kuram vajadzīgi attiecīgie pierādījumi, informācija vai darbības; un |
g) |
valsts tiesību aktu noteikumi, kas attiecas uz noziedzīgo nodarījumu un par to paredzēto sankciju. |
9. Pieprasījuma saņēmēja Puse var pieprasīt papildu informāciju, kad tas ir vajadzīgs pieprasījuma izpildei saskaņā ar šīs Puses tiesību aktiem vai kad tas var atvieglot pieprasījuma izpildi.
10. Pieprasījumu izpilda saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību aktiem un, ciktāl tas nav pretrunā pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību aktiem un ja iespējams, saskaņā ar pieprasījumā norādīto procedūru.
11. Pieprasījuma iesniedzēja Puse informāciju vai pierādījumus, ko sniegusi pieprasījuma saņēmēja Puse, bez pieprasījuma saņēmējas Puses iepriekšējas piekrišanas nepārsūta vai neizmanto citām izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai tiesvedības vajadzībām nekā tās, kas norādītas pieprasījumā. Nekas šajā punktā nekavē pieprasījuma iesniedzēju Pusi savās procedūrās izpaust informāciju vai pierādījumus, kas attaisno apsūdzēto. Šādā gadījumā pieprasījuma iesniedzēja Puse pirms informācijas vai pierādījumu izpaušanas par to paziņo pieprasījuma saņēmējai Pusei un, ja tas pieprasīts, ar to apspriežas. Ja izņēmuma gadījumā nav iespējams sniegt iepriekšēju paziņojumu, pieprasījuma iesniedzēja Puse informē pieprasījuma saņēmēju Pusi nekavējoties pēc informācijas vai pierādījumu izpaušanas.
12. Pieprasījuma iesniedzēja Puse var lūgt, lai pieprasījuma saņēmēja Puse pieprasījuma iesniegšanas faktu un tā saturu patur konfidenciālu, izņemot tiktāl, cik nepieciešams pieprasījuma izpildes vajadzībām. Ja pieprasījuma saņēmēja Puse nevar izpildīt konfidencialitātes prasību, tā nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju Pusi.
13. Kad tas ir iespējams un atbilst valsts tiesību pamatprincipiem, Puse, kuras teritorijā atrodas persona, kura citas Puses tiesu iestādēm ir jānopratina kā liecinieks vai eksperts un kurai nav iespējams vai vēlams personīgi ierasties pieprasījuma iesniedzējas Puses teritorijā, pirmā Puse var pēc otrās Puses pieprasījuma atļaut veikt šādu nopratināšanu ar videokonferences palīdzību. Puses var vienoties, ka nopratināšanu veic pieprasījuma iesniedzējas Puses tiesu iestādes pārstāvis, piedaloties pieprasījuma saņēmējas Puses tiesu iestādes pārstāvim.
14. Savstarpējo tiesisko palīdzību var atteikt šādos gadījumos:
a) |
ja pieprasījums nav iesniegts atbilstīgi šim pantam; |
b) |
ja pieprasījuma saņēmēja Puse uzskata, ka pieprasījuma izpilde varētu apdraudēt tās suverenitāti, drošību, sabiedrisko kārtību vai citas būtiskas intereses; |
c) |
ja pieprasījuma saņēmējas Puses iestādēm saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem ir aizliegts veikt pieprasīto darbību attiecībā uz līdzīgu nodarījumu, ja saistībā ar to tiktu veikta izmeklēšana, kriminālvajāšana vai tiesvedība šīs Puses jurisdikcijā; |
d) |
ja pieprasījums attiecas uz noziedzīgu nodarījumu, par kuru paredzētā maksimālā sankcija pieprasījuma saņēmējā Pusē ir mazāks nekā divi gadi cietumsoda vai cita veida brīvības atņemšanas soda, vai ja pēc pieprasījuma saņēmējas Puses ieskata palīdzības sniegšana radītu ar noziedzīgā nodarījuma smagumu nesamērīgu slogu tās resursiem; vai |
e) |
ja pieprasījuma izpilde būtu pretrunā pieprasījuma saņēmējas Puses tiesiskajam regulējumam par savstarpējo tiesisko palīdzību. |
15. Atteikumu sniegt savstarpējo tiesisko palīdzību pamato.
16. Puse nevar atteikt sniegt šajā pantā paredzēto savstarpējo tiesisko palīdzību, pamatojoties uz banku noslēpumu.
17. Puses nevar atteikt sniegt savstarpējo tiesisko palīdzību, pamatojoties tikai uz to, ka nodarījums ir saistīts arī ar fiskāliem jautājumiem.
18. Puses var atteikt sniegt šajā pantā paredzēto savstarpējo tiesisko palīdzību, pamatojoties uz abpusējas sodāmības neesamību. Pieprasījuma saņēmēja Puse tomēr var sniegt palīdzību neatkarīgi no tā, vai darbība uzskatāma par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību aktiem, ja tā to uzskata par atbilstīgu un tādā mērā, kā tā nosaka pēc saviem ieskatiem.
19. Pieprasījuma saņēmēja Puse savstarpējās tiesiskās palīdzības pieprasījumu izpilda pēc iespējas ātrāk un iespēju robežās ņem vērā pieprasījuma iesniedzējas Puses ieteiktos termiņus, kas ir pamatoti, vēlams, pieprasījumā. Pieprasījuma saņēmēja Puse atbild uz pieprasījuma iesniedzējas Puses pamatotiem pieprasījumiem attiecībā uz pieprasījuma izpildes gaitu. Pieprasījuma iesniedzēja Puse nekavējoties informē pieprasījuma saņēmēju Pusi, ja pieprasītā palīdzība vairs nav nepieciešama.
20. Pieprasījuma saņēmēja Puse var atlikt savstarpējās tiesiskās palīdzības sniegšanu, ja tā traucētu notiekošai izmeklēšanai, kriminālvajāšanai vai tiesvedībai.
21. Pieprasījuma saņēmēja Puse pirms atteikuma saskaņā ar šā panta 14. punktu vai pieprasījuma izpildes atlikšanu saskaņā ar 20. punktu apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju Pusi, lai apsvērtu, vai palīdzību iespējams sniegt, ievērojot tādus noteikumus un nosacījumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem. Ja pieprasījuma iesniedzēja Puse pieņem palīdzību, ievērojot šādus nosacījumus, tā izpilda šos nosacījumus.
22. Pieprasījuma izpildes parastās izmaksas sedz pieprasījuma saņēmēja Puse, ja vien attiecīgās Puses nav vienojušās citādi. Ja pieprasījuma izpilde rada vai radītu lielas vai ārkārtējas izmaksas, Puses apspriežas, lai vienotos par noteikumiem, saskaņā ar kuriem pieprasījums tiks izpildīts, kā arī par izmaksu segšanas kārtību.
23. Pieprasījuma saņēmēja Puse pēc pieprasījuma:
a) |
pieprasījuma iesniedzējai Pusei sniedz pieprasījuma saņēmējas Puses rīcībā esošo valdības datu un dokumentu kopijas vai informāciju, kas saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem ir publiski pieejami; un |
b) |
var pēc saviem ieskatiem pieprasījuma iesniedzējai Pusei pilnībā, daļēji vai ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, sniegt pieprasījuma saņēmējas Puses rīcībā esošo valdības datu un dokumentu kopijas vai informāciju, kas saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem nav publiski pieejami. |
24. Puses vajadzības gadījumā apsver iespēju noslēgt divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus vai vienošanās, lai praktiski īstenotu vai stiprinātu šā panta noteikumus.
30. pants
Izdošana
1. Šo pantu piemēro noziedzīgiem nodarījumiem, kas par tādiem atzīti saskaņā ar šā protokola 14. pantu, ja:
a) |
persona, uz kuru attiecas izdošanas pieprasījums, atrodas pieprasījuma saņēmējas Puses teritorijā; |
b) |
noziedzīgais nodarījums, attiecībā uz kuru pieprasīta izdošana, ir sodāms saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas Puses un pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību aktiem; un |
c) |
noziedzīgais nodarījums ir sodāms ar cietumsodu vai citu brīvības atņemšanas sodu, kura maksimālais ilgums ir vismaz četri gadi, vai ar bargāku sodu, vai arī ar sodu, kura ilgums ir mazāks, ievērojot attiecīgo Pušu divpusējos un daudzpusējos līgumus vai citus starptautiskus nolīgumus. |
2. Jebkuru noziedzīgo nodarījumu, kam piemēro šo pantu, uzskata par iekļautu visos starp Pusēm spēkā esošajos izdošanas līgumos kā noziedzīgu nodarījumu, par ko var piemērot izdošanu. Puses apņemas visos izdošanas līgumos, kas tiks noslēgti starp tām, šādus nodarījumus iekļaut kā noziedzīgus nodarījumus, par ko var piemērot izdošanu.
3. Ja Puse, kura izdošanu pieļauj tikai saskaņā ar spēkā esošu līgumu, saņem izdošanas pieprasījumu no Puses, ar ko tai nav izdošanas līguma, tā var šo protokolu uzskatīt par juridisko pamatu izdošanai attiecībā uz jebkuru noziedzīgu nodarījumu, kam piemēro šo pantu.
4. Puses, kuras izdošanu pieļauj arī bez spēkā esoša līguma, savā starpā atzīst noziedzīgos nodarījumus, kam piemēro šo pantu, par noziedzīgiem nodarījumiem, par ko var piemērot izdošanu.
5. Izdošanu veic saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību aktos vai piemērojamos izdošanas līgumos izvirzītajiem nosacījumiem, inter alia nosacījumiem attiecībā uz sankcijas minimālo apmēru par attiecīgo noziedzīgo nodarījumu un pamatojumu, kāpēc pieprasījuma saņēmēja Puse var atteikt izdošanu.
6. Puses, ņemot vērā savus valsts tiesību aktus, cenšas paātrināt izdošanas procedūras un vienkāršot tām piemērojamās prasības par pierādījumiem attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kam piemēro šo pantu.
7. Puse, kuras teritorijā atrodas iespējamais noziedzīga nodarījuma izdarītājs un kura neizdod šādu personu saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, kam piemēro šo pantu, vienīgi tādēļ, ka šī persona ir tās valstspiederīgais, lietu pēc tās Puses lūguma, kas pieprasa izdošanu, bez nepamatotas kavēšanās nodod savām kompetentajām iestādēm kriminālvajāšanai. Kompetentās iestādes pieņem lēmumu un veic procesuālās darbības tāpat kā lietās par jebkuriem citiem noziedzīgiem nodarījumiem saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem. Attiecīgās Puses sadarbojas savā starpā, jo īpaši attiecībā uz procesuāliem un pierādīšanas aspektiem, lai nodrošinātu šādas kriminālvajāšanas efektivitāti.
8. Ja Puse saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem savu valstspiederīgo var izdot vai citādi nodot citas valsts jurisdikcijā tikai ar nosacījumu, ka šī persona tiks atgriezta Puses jurisdikcijā, lai tajā izciestu sodu, kas tai noteikts tās tiesvedības rezultātā, saistībā ar kuru tā tika izdota vai citādi nodota citas valsts jurisdikcijā, un attiecīgā Puse un tā Puse, kura pieprasījusi izdošanu, piekrīt šādam nosacījumam un citiem noteikumiem, ko tās uzskata par atbilstīgiem, šāda izdošana vai citāda nodošana citas valsts jurisdikcijā, kam piemērots nosacījums, ir pietiekama, lai izpildītu 7. punktā noteiktās saistības.
9. Ja izdošanu, kas pieprasīta sankcijas izpildei, atsaka tāpēc, ka attiecīgā persona ir pieprasījuma saņēmējas Puses valstspiederīgais, pieprasījuma saņēmēja Puse, ja tās valsts tiesību akti to pieļauj un saskaņā ar šo tiesību aktu prasībām, pēc pieprasījuma iesniedzējas puses lūguma apsver iespēju izpildīt sankciju, kas personai noteikts saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas Puses tiesību aktiem, vai šādas sankcijas atlikušo daļu.
10. Jebkurai personai, attiecībā uz kuru tiek veikta tiesvedība saistībā ar jebkuru noziedzīgu nodarījumu, kam piemēro šo pantu, nodrošina taisnīgu attieksmi visās procesa stadijās, tostarp visas tiesības un garantijas, kas ir paredzētas tās Puses tiesību aktos, kuras teritorijā šī persona atrodas.
11. Neko šajā protokolā neinterpretē kā izdošanas pienākumu, ja pieprasījuma saņēmējai Pusei ir pamatots iemesls uzskatīt, ka pieprasījums iesniegts nolūkā saukt pie atbildības vai sodīt personu, pamatojoties uz šīs personas dzimumu, rasi, reliģisko piederību, valstspiederību, etnisko izcelsmi vai politiskajiem uzskatiem, un ja pieprasījuma izpilde kaitētu šīs personas situācijai, pamatojoties uz vienu no minētajiem iemesliem.
12. Puses nevar atteikt izdošanu, pamatojoties tikai uz to, ka nodarījums arī uzskatāms par saistītu ar fiskāliem jautājumiem.
13. Pirms izdošanas atteikuma pieprasījuma saņēmēja Puse attiecīgā gadījumā apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju Pusi, lai tai dotu plašas iespējas izklāstīt savu nostāju un sniegt informāciju saistībā ar tās apgalvojumiem.
14. Puses cenšas noslēgt divpusējus un daudzpusējus nolīgumus vai vienošanās, lai efektīvi izpildītu vai veicinātu izdošanu. Ja Pusēm ir saistošs spēkā esošs līgums vai starpvaldību vienošanās, piemēro šāda līguma vai starpvaldību vienošanās attiecīgos noteikumus, ja vien Puses nevienojas to vietā piemērot 1.līdz 13. punktu.
31. pants
Pasākumi, lai nodrošinātu izdošanu
1. Atbilstīgi saviem valsts tiesību aktiem un izdošanas līgumiem pieprasījuma saņēmēja Puse var, pārliecinājusies, ka apstākļi to prasa un ir steidzami, un pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses lūguma aizturēt/apcietināt personu, kuras izraidīšana tiek pieprasīta un kura atrodas tās teritorijā, vai šai personai piemērot citus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu šīs personas klātbūtni izdošanas procesā.
2. Par pasākumiem, ko veic saskaņā ar 1. punktu, saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem pienācīgi un nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai Pusei.
3. Jebkurai personai, kurai piemēro 1. punktā norādītos pasākumus, ir šādas tiesības:
a) |
nekavējoties sazināties ar šīs personas valstspiederības valsts tuvāko piemēroto pārstāvi vai, ja šī persona ir bezvalstnieks, tās valsts pārstāvi, kurā šī persona pastāvīgi uzturas; un |
b) |
uz norādītās valsts pārstāvja apmeklējumu. |
VI DAĻA
ZIŅOŠANA
32. pants
Ziņošana un informācijas apmaiņa
1. Katra Puse ar konvencijas sekretariāta starpniecību Pušu sanāksmei sniedz periodiskus ziņojumus par šā protokola īstenošanu.
2. Šo ziņojumu formu un saturu nosaka Pušu sanāksmē. Šie ziņojumi ir daļa no PVO Vispārējā konvencijā par tabakas uzraudzību paredzētā vispārējā ziņošanas instrumenta.
3. Panta 1. punktā norādīto periodisko ziņojumu saturu nosaka, inter alia ņemot vērā:
a) |
informāciju par veiktajiem likumdošanas, izpildu, pārvaldes vai citiem pasākumiem šā protokola īstenošanai; |
b) |
attiecīgā gadījumā informāciju par jebkādiem ierobežojumiem vai šķēršļiem, kas radušies šā protokola īstenošanā, un par pasākumiem, kas veikti to pārvarēšanai; |
c) |
attiecīgā gadījumā informāciju par sniegto, saņemto vai pieprasīto finansiālo un tehnisko palīdzību darbībām saistībā ar tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu; un |
d) |
informāciju, kas norādīta 20. pantā. |
Gadījumos, kad attiecīgie dati jau tiek apkopoti kā daļa no Pušu konferences ziņošanas mehānisma, Pušu sanāksme to neveic.
4. Pušu sanāksme saskaņā ar 33. un 36. pantu apsver pasākumus, lai pēc to Pušu lūguma, kuras ir jaunattīstības valstis vai valstis ar pārejas ekonomiku, tām sniegtu palīdzību saistību izpildei saskaņā ar šo pantu.
5. Ziņošanai saskaņā ar minētajiem pantiem piemēro valstu tiesību aktus par konfidencialitāti un privātās dzīves aizsardzību. Puses pēc savstarpējas vienošanās aizsargā jebkuru konfidenciālu informāciju, kura ir paziņota vai ar kuru notikusi apmaiņa.
VII DAĻA
INSTITUCIONĀLĀ KĀRTĪBA UN FINANŠU RESURSI
33. pants
Pušu sanāksme
1. Ar šo ir izveidota Pušu sanāksme. Pušu sanāksmes pirmo sesiju sasauc konvencijas sekretariāts nekavējoties pirms vai pēc Pušu konferences nākamās kārtējās sesijas, kas notiek pēc šā protokola stāšanās spēkā.
2. Turpmākās Pušu sanāksmes kārtējās sesijas konvencijas sekretariāts sasauc nekavējoties pirms vai pēc Pušu konferences kārtējām sesijām.
3. Pušu sanāksmes ārkārtas sesijas notiek jebkurā citā laikā, kad Pušu sanāksme to uzskata par nepieciešamu vai to rakstveidā pieprasījusi jebkura Puse, ar noteikumu, ka sešu mēnešu laikā no brīža, kad konvencijas sekretariāts par šādu pieprasījumu paziņojis Pusēm, atbalstu ārkārtas sesijas sasaukšanai ir paudusi vismaz viena trešdaļa no Pusēm.
4. PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību Pušu konferences procedūras noteikumus un finanšu noteikumus mutatis mutandis piemēro Pušu sanāksmei, ja vien Pušu sanāksme neizlemj citādi.
5. Pušu sanāksme regulāri pārskata šā protokola īstenošanu un pieņem lēmumus, kas nepieciešami tā efektīvas īstenošanas veicināšanai.
6. Pušu sanāksme lemj par šā protokola Pušu veicamo brīvprātīgo aprēķināto iemaksu apmēru un mehānismu šā protokola darbības nodrošināšanai, kā arī par citiem iespējamiem resursiem šā protokola īstenošanai.
7. Katrā kārtējā sesijā Pušu sanāksme vienprātīgi pieņem budžetu un darbības plānu finanšu laikposmam līdz nākamajai kārtējai sesijai, un tie ir nošķirti no PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību budžeta un darbības plāna.
34. pants
Sekretariāts
1. Šā protokola sekretariāts ir konvencijas sekretariāts.
2. Konvencijas sekretariāta funkcijas attiecībā uz tā darbību Protokola sekretariāta statusā ir šādas:
a) |
sagatavot Pušu sanāksmju un visu palīgstruktūru, kā arī darba grupu un citu struktūru, ko izveidojusi Pušu sanāksme, sanāksmes un nodrošināt tām nepieciešamos pakalpojumus; |
b) |
saņemt, analizēt, pārsūtīt ziņojumus, kā paredzēts šajā protokolā, un par tiem sniegt atsauksmes attiecīgajām Pusēm un Pušu sanāksmei un veicināt informācijas apmaiņu starp Pusēm; |
c) |
pēc pieprasījuma sniegt atbalstu Pusēm, īpaši tām, kuras ir jaunattīstības valstis vai valstis ar pārejas ekonomiku, saskaņā ar šā protokola noteikumiem nepieciešamās informācijas apkopošanā, ziņošanā un apmaiņā un palīdzēt identificēt pieejamos resursus, lai atvieglotu saistību izpildi saskaņā ar šo protokolu; |
d) |
Pušu sanāksmes vadībā sagatavot ziņojumus par savām darbībām saskaņā ar šo protokolu un tos iesniegt Pušu sanāksmei; |
e) |
Pušu sanāksmes vadībā nodrošināt nepieciešamo koordināciju ar kompetentajām starptautiskajām un reģionālajām starpvalstu organizācijām un citām struktūrām; |
f) |
Pušu sanāksmes vadībā noslēgt tādas administratīvas vai līgumiskas vienošanās, kādas var būt nepieciešamas efektīvai tā funkciju izpildei šā protokola sekretariāta statusā; |
g) |
saņemt un izskatīt pieteikumus no starpvalstu un nevalstiskām organizācijām, kas vēlas saņemt akreditāciju Pušu sanāksmes novērotāja statusā, vienlaikus nodrošinot, ka norādītās organizācijas nav saistītas ar tabakas industriju, un izskatītos pieteikumus iesniegt Pušu sanāksmei izvērtēšanai; un |
h) |
veikt citas sekretariāta funkcijas, kas norādītas šajā protokolā, un citas funkcijas, ko var noteikt Pušu sanāksmē. |
35. pants
Attiecības starp Pušu sanāksmi un starpvalstu organizācijām
Pušu sanāksme var pieprasīt kompetento starptautisko un reģionālo organizāciju, tostarp finanšu un attīstības iestāžu, sadarbību ar mērķi nodrošināt tehnisku un finansiālu sadarbību šā protokola mērķa sasniegšanas nolūkā.
36. pants
Finanšu resursi
1. Puses atzīst finanšu resursu svarīgo lomu šā protokola mērķa sasniegšanā un PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 26. panta nozīmi minētās konvencijas mērķa sasniegšanā.
2. Katra Puse sniedz finanšu atbalstu attiecībā uz savām darbībām, kas paredzētas šā protokola mērķa sasniegšanai, saskaņā ar saviem valsts plāniem, prioritātēm un programmām.
3. Puses attiecīgā gadījumā veicina divpusējo, reģionālo, apakšreģionālo un citu daudzpusējo kanālu izmantošanu, lai sniegtu finansējumu to Pušu spēju stiprināšanai, kuras ir jaunattīstības valstis vai valstis ar pārejas ekonomiku, nolūkā sasniegt šā protokola mērķus.
4. Neskarot 18. pantu, Puses tiek mudinātas, ņemot vērā savus valsts tiesību aktus un politiku, attiecīgā gadījumā konfiscētus noziedzīgi iegūtos līdzekļus, kas ir saistīti ar tabakas, tabakas izstrādājumu un ražošanas iekārtu nelikumīgu tirdzniecību, izmantot šā protokola mērķu sasniegšanai.
5. Puses, kas ir pārstāvētas attiecīgās reģionālās un starptautiskās starpvalstu organizācijās un finanšu un attīstības iestādēs mudina norādītās struktūras sniegt finansiālu palīdzību tām Pusēm, kuras ir jaunattīstības valstis vai valstis ar pārejas ekonomiku, lai tām palīdzētu saistību izpildē saskaņā ar šo protokolu, neierobežojot dalības tiesības minētajās organizācijās.
6. Puses vienojas:
a) |
lai Pusēm palīdzētu izpildīt savas saistības saskaņā ar šo protokolu, visus attiecīgos iespējamos un esošos resursus, kas ir pieejami darbībām saistībā ar šī protokola mērķi, mobilizēt un izmantot visu Pušu labā, jo īpaši to Pušu labā, kuras ir jaunattīstības valstis vai valstis ar pārejas ekonomiku; un |
b) |
konvencijas sekretariāts Pusēm, kuras ir jaunattīstības valstis vai valstis ar pārejas ekonomiku, pēc to pieprasījuma sniedz konsultācijas par pieejamo finansējumu, lai veicinātu šo Pušu saistību izpildi saskaņā ar šo protokolu. |
7. Puses var pieprasīt, lai tabakas nozare sedz izmaksas, ko rada Puses saistības sasniegt šā protokola mērķus, ievērojot PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 5. panta 3. punktu.
8. Puses, ņemot vērā savus valsts tiesību aktus, cenšas panākt šā protokola īstenošanas pašfinansēšanu, tostarp tabakas izstrādājumiem piemērojot nodokļus un cita veida maksājumus.
VIII DAĻA
DOMSTARPĪBU ATRISINĀŠANA
37. pants
Domstarpību atrisināšana
Domstarpības starp Pusēm attiecībā uz šā protokola interpretāciju vai piemērošanu atrisina saskaņā ar PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību 27. pantu.
IX DAĻA
PROTOKOLA IZSTRĀDE
38. pants
Protokola grozījumi
1. Jebkura Puse var ierosināt grozījumus šajā protokolā.
2. Grozījumus šajā protokolā izskata un pieņem Pušu sanāksme. Konvencijas sekretariāts jebkura ierosinātā šā protokola grozījuma tekstu paziņo Pusēm vismaz sešus mēnešus pirms sesijas, kurā to paredzēts pieņemt. Konvencijas sekretariāts ierosinātos grozījumus paziņo arī šā protokola parakstītājiem un informācijas nolūkā – depozitāram.
3. Puses dara visu iespējamo, lai par katru ierosināto šā protokola grozījumu panāktu vienprātīgu vienošanos. Ja ir pieliktas visas iespējamās pūles, lai panāktu vienprātīgu vienošanos, bet tas nav izdevies, pēdējā iespēja ir grozījumu pieņemt ar trim ceturtdaļām sesijā klātesošo un balsojošo Pušu balsu. Šajā pantā “klātesošās un balsojošās Puses” nozīmē Puses, kuras piedalās sesijā un balso par vai pret. Konvencijas sekretariāts pieņemto grozījumu nodod depozitāram, kurš to izplata visām Pusēm akceptēšanai.
4. Grozījumu akceptēšanas instrumentus deponē depozitāram. Grozījumi, kas ir pieņemti saskaņā ar 3. punktu, attiecībā uz tām Pusēm, kas tos ir akceptējušas, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tā datuma, kad depozitārs ir saņēmis akceptēšanas instrumentus no vismaz divām trešdaļām Pušu.
5. Attiecībā uz jebkuru citu Pusi grozījumi stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tā datuma, kad attiecīgā Puse iesniegusi depozitāram pieņemšanas instrumentu par attiecīgajiem grozījumiem.
39. pants
Šā protokola pielikumu pieņemšana un grozīšana
1. Jebkura Puse var iesniegt priekšlikumus par šā protokola pielikumu un ierosināt šā protokola pielikumu grozījumus.
2. Pielikumi attiecas tikai uz sarakstiem, veidlapām un jebkādiem citiem aprakstošiem materiāliem attiecībā uz procesuāliem, zinātniskiem, tehniskiem vai administratīviem jautājumiem.
3. Šā protokola pielikumi un to grozījumi tiek ierosināti, pieņemti un stājas spēkā saskaņā ar 38. pantā noteikto procedūru.
X DAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
40. pants
Atrunas
Attiecībā uz šo protokolu atrunas nav pieļautas.
41. pants
Izstāšanās
1. Puse jebkurā laikā, kad ir pagājuši divi gadi no dienas, kad šis protokols stājies spēkā attiecībā uz šo Pusi, var izstāties no protokola, par to rakstveidā paziņojot depozitāram.
2. Jebkura šāda izstāšanās stājas spēkā vienu gadu pēc datuma, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumu par izstāšanos, vai arī vēlākā datumā, kā var būt norādīts paziņojumā par izstāšanos.
3. Uzskatāms, ka jebkura Puse, kas izstājas no PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību, izstājas arī no šā protokola, un šāda izstāšanās stājas spēkā tajā pašā datumā kā attiecīgās Puses izstāšanās no PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību.
42. pants
Balsstiesības
1. Katrai šā protokola Pusei ir viena balss, izņemot gadījumā, kas paredzēts 2. punktā.
2. Reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas jautājumos, kas ir to kompetencē, izmanto savas balsstiesības ar tādu balsu skaitu, kas ir vienāds ar to dalībvalstu skaitu, kuras ir šā protokola Puses. Šāda organizācija neizmanto savas balsstiesības, ja savas balsstiesības izmanto kaut viena no tās dalībvalstīm, un otrādi.
43. pants
Parakstīšana
Šis protokols ir atvērts parakstīšanai visām PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību dalībvalstīm Pasaules Veselības organizācijas galvenajā mītnē Ženēvā no 2013. gada 10. janvāra līdz 11. janvārim un pēc tam – Apvienoto Nāciju Organizācijas galvenajā mītnē Ņujorkā līdz 2014. gada 9. janvārim.
44. pants
Ratifikācija, akceptēšana, apstiprināšana, oficiāla atbalstīšana vai pievienošanās
1. Šo protokolu ratificēt, akceptēt, apstiprināt vai tam pievienoties var valstis, un to oficiāli atbalstīt vai tam pievienoties var reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas, kas ir PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību Puses. Pievienoties protokolam var, sākot ar dienu, kas seko datumam, kad protokolu slēdz parakstīšanai. Ratifikācijas, akceptēšanas, apstiprināšanas, oficiālas atbalstīšanas vai pievienošanās instrumentus deponē depozitāram.
2. Jebkurai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai, kura kļūst par šā protokola Pusi, nevienai tās dalībvalstij neesot Pusei, ir saistošas visas šajā protokolā noteiktās saistības. Ja par šā protokola Pusi kļūst organizācija, kuras viena vai vairākas dalībvalstis ir šā protokola Puses, attiecīgā organizācija un tās dalībvalstis izlemj, kādi ir to attiecīgie pienākumi savu saistību izpildei saskaņā ar šo protokolu. Šādos gadījumos attiecīgā organizācija un tās dalībvalstis nevar vienlaikus izmantot šajā protokolā noteiktās tiesības.
3. Reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas savos oficiālas atbalstīšanas vai pievienošanās instrumentos paziņo savas kompetences apjomu attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē šis protokols. Šādas organizācijas arī informē depozitāru, kurš savukārt informē Puses, par jebkurām būtiskām kompetences apjoma izmaiņām.
45. pants
Stāšanās spēkā
1. Šis protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad depozitāram deponēts četrdesmitais ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas, oficiālas atbalstīšanas vai pievienošanās instruments.
2. Attiecībā uz katru PVO Vispārējās konvencijas par tabakas uzraudzību Pusi, kas šo protokolu ratificē, akceptē, apstiprina, oficiāli atbalsta vai tam pievienojas pēc tam, kad ir izpildīti 1. punktā izvirzītie spēkā stāšanās nosacījumi, šis protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad ir deponēts attiecīgās Puses ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas, oficiālas atbalstīšanas vai pievienošanās instruments.
3. Piemērojot šo pantu, jebkuru instrumentu, ko deponē reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, neuzskata par papildu instrumentu tiem, kurus ir deponējušas attiecīgās organizācijas dalībvalstis.
46. pants
Depozitārs
Šā protokola depozitārs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs.
47. pants
Autentiskie teksti
Šā protokola oriģinālu, kura teksti angļu, arābu, franču, krievu, ķīniešu un spāņu valodās ir vienlīdz autentiski, deponē Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.
(1) Puses šajā nolūkā attiecīgos gadījumos var iekļaut atsauci uz Pasaules Muitas organizācijas preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu.
(2) Vajadzības gadījumā jēdzieni “valsts” vai “vietēji” attiecas arī uz reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām.
(3) Informācijas apmaiņa starp divām pusēm ir droša, ja to nevar pārtvert un bojāt (viltot). Citiem vārdiem, informāciju, ar ko apmainās divas puses, nevar lasīt vai grozīt trešā persona.
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/38 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1751
(2016. gada 20. septembris)
par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta b) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/242 (2) Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, tika parakstīts 2016. gada 12. februārī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
(2) |
Sarunu rezultātā izstrādātais Grozījumu protokola teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu. Savienība, tās dalībvalstis un Andoras Firstiste aktīvi piedalījās ESAO globālā foruma darbā, atbalstot minētā Globālā standarta izstrādi un īstenošanu. Nolīguma teksts, kas grozīts ar Grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats Globālā standarta īstenošanai Eiropas Savienības un Andoras Firstistes attiecībās. |
(3) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (3) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. |
(4) |
Grozījumu protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem.
Grozījumu protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
2. pants
1. Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz Grozījumu protokola 2. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).
2. Komisija informē Andoras Firstisti un dalībvalstis par paziņojumiem saskaņā ar 1. panta l. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, kas izriet no Grozījumu protokola.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2016. gada 20. septembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
I. KORČOK
(1) 2016. gada 9. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
(2) Padomes Lēmums (ES) 2016/242 (2016. gada 12. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (OV L 45, 20.2.2016., 10. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).
(4) Grozījumu protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/40 |
GROZĪJUMU PROTOKOLS
Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem
EIROPAS SAVIENĪBA
un
ANDORAS FIRSTISTE, turpmāk “Andora”,
turpmāk abas – “Līgumslēdzēja puse” vai kopā – “Līgumslēdzējas puses”,
lai sadarbības ietvaros īstenotu ESAO finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas globālo standartu, turpmāk “globālais standarts”,
TĀ KĀ Līgumslēdzējām pusēm ir ilgstošas un ciešas attiecības savstarpējā palīdzībā nodokļu jautājumos, jo īpaši saistībā ar tādu pasākumu piemērošanu, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (1), un tās vēlas uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, turpinot attīstīt šīs attiecības,
TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses vēlas noslēgt nolīgumu, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, pamatojoties uz savstarpēju automātisku informācijas apmaiņu, uz kuru attiecas konkrētas konfidencialitātes prasības un citi aizsardzības pasākumi, tostarp noteikumi, kas ierobežo tās informācijas izmantošanu, kura iegūta apmaiņas veidā,
TĀ KĀ 12. pants Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (2) (turpmāk “nolīgums”), – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo Grozījumu protokolu –, kurš pašlaik paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma tikai par darbībām, kas ir atzītas par nodokļu krāpšanu, un līdzīgām darbībām, būtu jāsaskaņo ar ESAO standartu pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā,
TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses tādu personas datu apstrādei, kas iegūti apmaiņas veidā saskaņā ar nolīgumu, kurš grozīts ar šo Grozījumu protokolu, piemēros savus attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus un praksi un apņemas bez liekas kavēšanās informēt viena otru par izmaiņām minēto tiesību aktu un prakses būtībā,
TĀ KĀ Komisijas Lēmumā 2010/625/ES (2010. gada 19. oktobris) par personas datu pienācīgu aizsardzību Andorā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (3) ir noteikts, ka attiecībā uz visām darbībām, kas ietvertas minētās direktīvas darbības jomā, Andora nodrošina no Eiropas Savienības nosūtīto personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.
TĀ KĀ dalībvalstīs un Andorā līdz šā Grozījumu protokola spēkā stāšanās dienai tiks i) ieviesti piemēroti aizsardzības pasākumi, kas nodrošina, ka informācija, kura saņemta atbilstoši nolīgumam, kas grozīts ar šo Grozījumu protokolu, paliek konfidenciāla un to izmanto vienīgi nodokļu novērtēšanas, iekasēšanas vai piedziņas, tiesībaizsardzības vai saukšanas pie atbildības nolūkos, vai nolūkā pieņemt lēmumus par sūdzībām šajā jautājumā, vai uzraudzības nolūkos un vienīgi tās personas vai iestādes, kuras ir saistītas ar minēto, kā arī citos atļautos nolūkos, un ii) būs infrastruktūra efektīvai informācijas apmaiņai (tostarp ir izstrādātas procedūras, lai nodrošinātu, ka informācijas apmaiņa notiek laikus, ir precīza, droša un konfidenciāla, saziņa ir efektīva un uzticama, ir spējas ātri risināt jautājumus un novērst bažas par informācijas apmaiņu vai informācijas pieprasījumiem un piemērot nolīguma, kas grozīts ar šo Grozījumu protokolu, 4. panta noteikumus),
TĀ KĀ Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, informācijas nosūtītājām Kompetentajām iestādēm un informācijas saņēmējām Kompetentajām iestādēm kā personas datu apstrādātājām informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo Grozījumu protokolu, nevajadzētu uzglabāt ilgāk, nekā nepieciešams tās mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā atšķirības dalībvalstu un Andoras tiesību aktos, maksimālais uzglabāšanas laikposms katrai Līgumslēdzējai pusei būtu jānosaka, atsaucoties uz attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem personas datu apstrādātāju jomā saistībā ar noilgumu,
TĀ KĀ to Finanšu iestāžu, kas sniedz ziņojumus, un Kontu, par kuriem jāsniedz ziņojumi, kategorijas, uz kurām attiecas nolīgums, kas grozīts ar šo Grozījumu protokolu, ir izstrādātas, lai ierobežotu nodokļu maksātāju iespējas izvairīties no tā, ka par viņiem sniedz ziņojumu, pārvietojot aktīvus uz Finanšu iestādēm vai ieguldot finanšu produktos, kas neietilpst nolīguma, kurš grozīts ar šo Grozījumu protokolu, darbības jomā. Tomēr konkrētas Finanšu iestādes un konti, attiecībā uz kuriem pastāv zems risks, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, nebūtu jāiekļauj darbības jomā. Kopumā nebūtu jāiekļauj robežvērtības, jo tās var viegli apiet, sadalot kontus pa vairākām Finanšu iestādēm. Finanšu informācijai, par kuru ir jāsniedz ziņojumi un ar kuru ir jāapmainās, būtu jāattiecas ne tikai uz visiem attiecīgajiem ienākumiem (procenti, dividendes un tamlīdzīgi ienākumi), bet arī uz kontu bilancēm un ieņēmumiem no Finanšu aktīvu pārdošanas, lai risinātu situācijas, kad nodokļu maksātājs cenšas slēpt kapitālu, kas pats par sevi ir ienākums vai aktīvi, attiecībā uz kuriem notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Tādēļ informācijas apstrāde saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo Grozījumu protokolu, ir nepieciešama, lai sasniegtu mērķi – dot iespēju dalībvalstu un Andoras nodokļu iestādēm pareizi un nekļūdīgi identificēt attiecīgos nodokļu maksātājus, piemērot un izpildīt savus nodokļu jomas tiesību aktus pārrobežu situācijās, izvērtēt iespējamību, ka ir notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un novērst turpmākas nevajadzīgas pārbaudes –, kā arī ir samērīga ar šo mērķi,
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
1. pants
Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (turpmāk “nolīgums”) groza šādi:
1) |
nosaukumu aizstāj ar: “Nolīgums starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī”. |
2) |
nolīguma 1. līdz 19. pantu aizstāj ar šādiem: “1. pants Definīcijas 1. Šajā nolīgumā:
2. Jebkuram ar lieliem sākuma burtiem rakstītam terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā, ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (4) vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas piemēro minēto nolīgumu, un ii) attiecībā uz Andoru – saskaņā ar Andoras valsts tiesību aktiem, un šī nozīme atbilst I un II pielikumā noteiktajai nozīmei. Jebkuram terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā vai I, II vai II pielikumā, ja vien konteksts nenosaka citādi vai Dalībvalsts Kompetentā iestāde un Andoras Kompetentā iestāde nevienojas par kopīgu nozīmi, kā paredzēts 7. pantā (kā atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem), ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta saskaņā ar tās attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un ii) attiecībā uz Andoru – saskaņā ar Andoras valsts tiesību aktiem, un jebkura nozīme saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) piemērojamajiem tiesību aktiem nodokļu jomā prevalē pār nozīmi, kas terminam piešķirta saskaņā ar citiem minētās jurisdikcijas tiesību aktiem. 2. pants Automātiska informācijas apmaiņa par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojumi 1. Atbilstoši šā panta noteikumiem un ievērojot piemērojamos ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus atbilstoši I un II pielikumam, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa, Andoras Kompetentā iestāde ar katras dalībvalsts Kompetento iestādi un katras dalībvalsts Kompetentā iestāde ar Andoras Kompetento iestādi ik gadu automātiski apmainīsies ar informāciju, kas iegūta ievērojot minētos noteikumus un norādīta 2. punktā. 2. Dalībvalstij attiecībā uz katru Andoras kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, un Andorai attiecībā uz katru Dalībvalsts kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jāapmainās ar šādu informāciju:
3. pants Automātiskas informācijas apmaiņas laiks un veids 1. Informācijas apmaiņas, kas minēta 2. pantā, vajadzībām uz Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, veikto maksājumu summu un raksturojumu var noteikt saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) nodokļu tiesību aktu principiem, kas apmainās ar informāciju. 2. Informācijas apmaiņas, kas minēta 2. pantā, vajadzībām informācijā, ar kuru apmainās, norāda valūtu, kurā ir denominēta katra attiecīgā summa. 3. Attiecībā uz 2. panta 2. punktu ir jāapmainās ar informāciju par pirmo gadu, no brīža, kad stājās spēkā 2016. gada 12. februārī parakstītais Grozījumu protokols, un visiem turpmākajiem gadiem; informācijas apmaiņa tiks veikta deviņu mēnešu laikā pēc tā kalendārā gada beigām, uz kuru attiecas informācija. 4. Kompetentās iestādes automātiski apmainīsies ar 2. pantā aprakstīto informāciju kopējā ziņošanas standarta sistēmā paplašināmās iezīmēšanas valodā (XML). 5. Kompetentās iestādes vienosies par vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem. 4. pants Sadarbība attiecībā uz atbilstību un izpildi Dalībvalsts Kompetentā iestāde paziņos Andoras Kompetentajai iestādei un Andoras Kompetentā iestāde paziņos dalībvalsts Kompetentajai iestādei, ja pirmajai minētajai (paziņotājai) Kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka kļūdas rezultātā informācija saskaņā ar 2. pantu ir paziņota nepareizi vai nepilnīgi vai Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nav ievērojusi piemērojamās ziņojumu sniegšanas prasības un pienācīgas pārbaudes procedūras atbilstoši I un II pielikumam. Kompetentā iestāde, kurai sniegts paziņojums, veiks visus piemērotos pasākumus, ko var veikt saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, lai novērstu paziņojumā aprakstītās kļūdas vai noteikumu neievērošanu. 5. pants Informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma 1. Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem un jebkāda cita nolīguma starp Andoru un kādu no dalībvalstīm, kurš paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, Andoru un dalībvalstu Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma apmainās ar informāciju, kas ir prognozējami svarīga šā nolīguma noteikumu izpildei vai tādu valsts tiesību aktu piemērošanai vai īstenošanai, kuri attiecas uz jebkāda veida nodokļiem, ko uzliek Andoras kompetentā iestāde un jebkura Dalībvalsts kompetentā iestāde vai to administratīvi teritoriālo veidojumu vai vietējo iestāžu vārdā, ciktāl nodokļu uzlikšana saskaņā ar šādiem valsts tiesību aktiem nav pretrunā piemērojamam nolīgumam par dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanu starp Andoru un attiecīgo dalībvalsti. 2. Šā panta 1. punkta un 6. panta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai noteiktu Andorai vai kādai dalībvalstij pienākumu:
3. Ja informāciju pieprasa dalībvalsts vai Andora, kas rīkojas kā pieprasījuma iesniedzēja jurisdikcija saskaņā ar šo pantu, Andora vai dalībvalsts, kas rīkojas kā pieprasījumu saņēmusī jurisdikcija, veic informācijas ieguves pasākumus, lai iegūtu pieprasīto informāciju pat tad, ja minētajai pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai šāda informācija, iespējams, nav nepieciešama pašas nodokļu vajadzībām. Uz iepriekšējā teikumā ietverto pienākumu attiecas 2. punktā minētie ierobežojumi, taču šādi ierobežojumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai ļautu pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija nav nepieciešama tās iekšējām interesēm. 4. Šā panta 2. punkta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami kā tādi, kas Andorai vai dalībvalstij ļautu atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija ir bankas, citas finanšu iestādes, vārda pakalpojumu sniedzēja (nominee) vai personas, kas darbojas kā aģents vai fiduciārs, rīcībā, vai tāpēc, ka šī informācija ir saistīta ar kādas personas īpašumtiesību interesēm. 5. Kompetentās iestādes vienosies par izmantojamajām standarta veidlapām un vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem. 6. pants Konfidencialitāte un datu aizsardzības pasākumi 1. Ar jebkādu informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Andoras) ieguvusi saskaņā ar šo nolīgumu, rīkojas kā ar konfidenciālu informāciju, un to aizsargā tādā pašā veidā kā informāciju, kas iegūta saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem, un, ciktāl nepieciešams personas datu aizsardzībai, saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un aizsardzības pasākumiem, kurus var norādīt jurisdikcija, kas sniedz informāciju, kā prasīts tās valsts tiesību aktos. 2. Informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar šo nolīgumu, uzglabā ne ilgāk kā nepieciešams šā nolīguma mērķu sasniegšanai un – jebkurā gadījumā – saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem personas datu apstrādātāju jomā saistībā ar noilgumu. 3. Jebkurā gadījumā šādu informāciju izpauž tikai personām vai iestādēm (tostarp tiesām un administratīvām vai uzraudzības iestādēm), kuras ir saistītas ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) nodokļu novērtēšanu, iekasēšanu vai piedziņu, tiesībaizsardzību vai saukšanu pie atbildības, vai lēmumu pieņemšanu par sūdzībām attiecībā uz attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) nodokļiem, vai ar iepriekšminētā uzraudzību. Tikai iepriekš minētās personas vai iestādes var izmantot informāciju un tikai iepriekšējā teikumā izklāstītajos nolūkos. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tās var izpaust informāciju atklātās tiesas sēdēs vai tiesas nolēmumos saistībā ar šādiem nodokļiem. 4. Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem informāciju, ko saņēmusi jurisdikcija (dalībvalsts vai Andora), var izmantot citiem nolūkiem, ja minēto informāciju var attiecīgi izmantot saskaņā ar informāciju sniegušās jurisdikcijas (attiecīgi Andoras vai dalībvalsts) tiesību aktiem un minētās jurisdikcijas Kompetentā iestāde šādu izmantošanu atļauj. Informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Andoras) sniegusi citai jurisdikcijai (attiecīgi Andorai vai dalībvalstij), pēdējā minētā jurisdikcija var nosūtīt trešai jurisdikcijai (citai dalībvalstij), ja iepriekš ir saņemta pirmās minētās jurisdikcijas, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta, Kompetentās iestādes atļauja. Informāciju, ko viena dalībvalsts ir sniegusi citai dalībvalstij saskaņā ar tās piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, var nosūtīt Andorai, ja iepriekš ir saņemta tās dalībvalsts Kompetentās iestādes atļauja, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta. 5. Katras dalībvalsts vai Andoras Kompetentā iestāde paziņos citai Kompetentajai iestādei, t. i., attiecīgi Andoras vai minētās dalībvalsts Kompetentajai iestādei, par jebkādiem konfidencialitātes prasību pārkāpumiem, aizsardzības pasākumu kļūdām un attiecīgi piemērotajiem sodiem un korektīviem pasākumiem. 7. pants Apspriedes un šā Nolīguma darbības apturēšana 1. Ja rodas grūtības šā nolīguma īstenošanā vai interpretēšanā, jebkura Andoras vai dalībvalsts Kompetentā iestāde var pieprasīt apspriedes starp Andoras Kompetento iestādi un vienu vai vairākām Dalībvalstu Kompetentajām iestādēm, lai izstrādātu atbilstošus pasākumus nolūkā nodrošināt šā nolīguma izpildi. Minētās Kompetentās iestādes nekavējoties paziņo Eiropas Komisijai un pārējo dalībvalstu Kompetentajām iestādēm par to apspriežu rezultātiem. Attiecībā uz interpretācijas jautājumiem Eiropas Komisija var piedalīties apspriedēs pēc jebkuras Kompetentās iestādes lūguma. 2. Ja apspriede attiecas uz būtisku šā nolīguma noteikumu neievērošanu un 1. punktā aprakstītā procedūra nesniedz piemērotu risinājumu, dalībvalsts vai Andoras Kompetentā iestāde var apturēt informācijas apmaiņu saskaņā ar šo nolīgumu ar, attiecīgi, Andoru vai konkrētu dalībvalsti, par to rakstveidā paziņojot otrai attiecīgajai Kompetentajai iestādei. Šāda apturēšana stāsies spēkā nekavējoties. Šā punkta nolūkos būtiska noteikumu neievērošana cita starpā ietver to noteikumu par konfidencialitāti un datu aizsardzības pasākumiem neievērošanu, kas noteikti šajā Nolīgumā, dalībvalsts vai Andoras Kompetentās iestādes nespēju sniegt informāciju laikus vai sniegt atbilstīgu informāciju, kā prasīts saskaņā ar šo nolīgumu, vai Vienības statusa definēšanu, nosakot to par Finanšu iestādi, kas nesniedz ziņojumus, un konta statusa definēšanu, nosakot to par Izslēgto kontu tādā veidā, kas kaitē šā nolīguma mērķiem. 8. pants Grozījumi 1. Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas ikreiz, kad ESAO līmenī tiek pieņemtas svarīgas izmaiņas jebkurā globālā standarta elementā, vai – ja Līgumslēdzējas puses uzskata to par nepieciešamu –, lai uzlabotu šā nolīguma tehnisko darbību vai novērtētu un atspoguļotu citas norises starptautiskā līmenī. Apspriedes notiek viena mēneša laikā pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai steidzamos gadījumos – tiklīdz iespējams. 2. Pamatojoties uz šādu saziņu, Līgumslēdzējas puses var savstarpēji apspriesties, lai pārbaudītu, vai ir nepieciešamas šā nolīguma izmaiņas. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto apspriežu nolūkā katra Līgumslēdzēja puse informē otru Līgumslēdzēju pusi par iespējamajiem notikumiem, kas varētu ietekmēt šā nolīguma pareizu darbību. Šie notikumi arī ietver jebkuru attiecīgu nolīgumu starp kādu Līgumslēdzēju pusi un trešo valsti. 4. Pēc apspriedēm šajā nolīgumā var izdarīt Grozījumus protokola vai jauna nolīguma veidā starp Līgumslēdzējām pusēm. 9. pants Izbeigšana Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šo nolīgumu, nosūtot rakstveida paziņojumu par izbeigšanu otrai Līgumslēdzējai pusei. Šāda izbeigšana stāsies spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies 12 mēnešu laikposms pēc paziņojuma par izbeigšanu datuma. Izbeigšanas gadījumā visa informācija, kas iepriekš saņemta saskaņā ar šo nolīgumu, paliks konfidenciāla, un uz to attieksies šā nolīguma 6. pants. 10. pants Teritoriālā darbības joma Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, to dalībvalstu teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētajos līgumos paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Andoras teritorijā.”; |
3) |
pielikumus aizstāj ar šādiem: “I PIELIKUMS KOPĒJAIS FINANŠU KONTA INFORMĀCIJAS ZIŅOŠANAS UN PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES STANDARTS (“KOPĒJAIS ZIŅOŠANAS STANDARTS”) I IEDAĻA
II IEDAĻA
III IEDAĻA
Lai starp Iepriekšpastāvējušiem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.
IV IEDAĻA
Lai starp Jauniem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.
V IEDAĻA
Lai starp Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.
VI IEDAĻA
Lai starp Jauniem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.
VII IEDAĻA
Īstenojot iepriekš aprakstītās pienācīgas pārbaudes procedūras, piemēro šādus papildu noteikumus.
VIII IEDAĻA
Turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme:
IX IEDAĻA
Katrā dalībvalstī un Andorā jābūt spēkā noteikumiem un administratīvām procedūrām, lai nodrošinātu iepriekš izklāstīto ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru efektīvu īstenošanu un atbilstību tām, ietverot:
II PIELIKUMS PAPILDU ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS UN PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ FINANŠU KONTA INFORMĀCIJU 1. Apstākļu maiņa “Apstākļu maiņa” ietver jebkādas izmaiņas, kuru rezultātā tiek papildināta informācija saistībā ar personas statusu vai kas citādi ir pretrunā šādam personas statusam. Turklāt apstākļu maiņa ietver jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz Konta turētāja kontu (tostarp papildinājumu, aizvietojumu vai citas izmaiņas attiecībā uz Konta turētāju) vai jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz jebkuru kontu, kas saistīts ar šādu kontu (piemērojot I pielikuma VII iedaļas C punkta 1. līdz 3. apakšpunktā aprakstītos kontu apkopošanas noteikumus), ja šādas izmaiņas vai informācijas papildinājums skar Konta turētāja statusu. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir balstījusies uz I pielikuma III iedaļas B punkta 1. apakšpunktā aprakstīto rezidences vietas adreses pārbaudi, un ja ir notikusi apstākļu maiņa, saistībā ar kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka oriģinālie Dokumentārie pierādījumi (vai cita ekvivalenta informācija) ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, līdz attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda pēdējai dienai vai arī 90 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par šādu apstākļu maiņu vai tā ir atklāta, ir jāiegūst pašapliecinājums un jauni Dokumentārie pierādījumi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, līdz minētajai dienai nevar iegūt pašapliecinājumu un jaunus Dokumentārus pierādījumus, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro I pielikuma III iedaļas B punkta 2. līdz 6. apakšpunktā aprakstītā elektroniskā datu meklēšanas procedūra. 2. Pašapliecinājums attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem, lai noteiktu, vai Pasīvas Nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties tikai vai nu uz Konta turētāja, vai Kontrolējošas personas pašapliecinājumu. 3. Finanšu iestādes rezidences vieta Finanšu iestāde ir “rezidents” dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, ja tā ir šādas dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā (proti, ja Iesaistītā jurisdikcija var Finanšu iestādei uzlikt par pienākumu sniegt ziņojumus). Kopumā – ja Finanšu iestāde nodokļu vajadzībām ir rezidents dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, tā ir šīs dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi – dalībvalsts Finanšu iestāde, Andoras Finanšu iestāde vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde (neatkarīgi no tā, vai tā ir rezidents nodokļu vajadzībām dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā), trastu uzskata par tādu, kurš ir dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā, ja viena vai vairākas tā pilnvarotās personas ir rezidenti šajā dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, izņemot gadījumus, kad trasts visu pieprasīto informāciju, kas saskaņā ar šo nolīgumu vai citu nolīgumu, ar kuru īsteno globālo standartu, ir jāsniedz saistībā ar Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums un kurus uztur trasts, sniedz citai Iesaistītajai jurisdikcijai (dalībvalstij, Andorai vai citai Iesaistītajai jurisdikcijai), tāpēc ka tas ir rezidents nodokļu vajadzībām šajā citā Iesaistītajā jurisdikcijā. Tomēr, ja Finanšu iestādei (izņemot trastu) nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām (piemēram, tādēļ, ka to uzskata par fiskāli pārredzamu vai tādēļ, ka tā atrodas jurisdikcijā, kurā nav ienākumu nodokļa), to uzskata par tādu, kas ir dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi tā ir dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde, ja
Ja Finanšu iestāde (izņemot trastu) ir rezidents divās vai vairākās Iesaistītajās jurisdikcijās (kas var būt dalībvalsts, Andora vai cita Iesaistītā jurisdikcija), uz šo Finanšu iestādi attieksies tās Iesaistītās jurisdikcijas ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes pienākumi, kurā tā uztur Finanšu kontu(-us). 4. Uzturēts konts Parasti kontu būtu jāuzskata par tādu, kuru uztur Finanšu iestāde, šādos gadījumos:
5. Trasti, kas ir Pasīvas nefinanšu vienības Tādu vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, saskaņā ar I pielikuma VIII iedaļas D punkta 3. apakšpunktu uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība. Šajā nolūkā juridisku personu vai juridisku veidojumu uzskata par “līdzīgu” līgumsabiedrībai vai līgumsabiedrībai ar ierobežotu atbildību, ja to neuzskata par nodokļu maksātāju Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, saskaņā ar šīs Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, nodokļu tiesību aktiem. Tomēr, lai izvairītos no dubultas ziņojumu sniegšanas (ņemot vērā termina “Kontrolējoša persona” plašo jomu trasta gadījumā), trastu, kas ir Pasīva nefinanšu vienība, nedrīkst uzskatīt par līdzīgu veidojumu. 6. Vienības galvenā biroja adrese Viena no I pielikuma VIII iedaļas E punkta 6. apakšpunkta c) punktā aprakstītajām prasībām ir, ka attiecībā uz Vienību oficiālajos dokumentos ir norādīta vai nu Vienības galvenā biroja adrese dalībvalstī, Andorā vai citā jurisdikcijā, kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai dalībvalsts, Andora vai cita jurisdikcija, kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota. Vienības galvenā biroja adrese parasti ir vieta, kurā atrodas tās faktiskā vadība. Tās Finanšu iestādes adrese, kurā Vienība uztur kontu, pasta abonenta kastīte vai adrese, ko izmanto vienīgi sūtīšanas vajadzībām, nav Vienības galvenā biroja adrese, izņemot, ja šāda adrese ir vienīgā Vienības izmantotā adrese un Vienības dibināšanas dokumentos norādīta kā Vienības reģistrētā adrese. Turklāt adrese, kas ir sniegta, ievērojot norādes par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”, nav Vienības galvenā biroja adrese. III PIELIKUMS LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS Šā nolīguma nolūkos Kompetentās iestādes ir šādas:
|
2. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1. Šis Grozījumu protokols jāratificē vai jāapstiprina Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to procedūrām. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šo procedūru pabeigšanu. Šis Grozījumu protokols stājas spēkā tā janvāra pirmajā datumā, kas seko pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas dienas.
2. Attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma šajā Grozījumu protokolā paredzēto informācijas apmaiņu piemēro pieprasījumiem, kuri iesniegti spēkā stāšanās dienā vai vēlāk un kuri attiecas uz informāciju saistībā ar fiskālajiem gadiem, kas sākas tā gada pirmajā janvārī, kurā stājas spēkā šis Grozījumu protokols, vai vēlāk. Nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo Grozījumu protokolu – 12. pantu turpina piemērot, ja vien nepiemēro 5. pantu nolīgumā, kas grozīts ar šo Grozījumu protokolu.
3. Šā Grozījumu protokola stāšanās spēkā neietekmē fizisku personu prasības saskaņā ar 10. pantu nolīgumā, kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo Grozījumu protokolu.
4. Andoras Firstiste līdz nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo Grozījumu protokolu – piemērošanas laikposma beigām sastāda galīgo norēķinu, veic galīgo maksājumu dalībvalstīm un saskaņā ar 9. pantu nolīgumā – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo Grozījumu protokolu – sniedz no maksājumu pārstāvjiem, kuri veic uzņēmējdarbību Andoras Firstistē, saņemto informāciju par pēdējo gadu, kurā ir piemērojams nolīgums – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo Grozījumu protokolu –, vai, attiecīgā gadījumā, par iepriekšējo gadu.
3. pants
Nolīgumu papildina protokols, kura saturs ir šāds:
“Nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī protokols.
Parakstot šo Grozījumu protokolu starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti, attiecīgi pilnvarotie, kas parakstījušies apakšā, ir vienojušies par šādiem noteikumiem, kuri ir ar šo Grozījumu protokolu grozītā nolīguma sastāvdaļa.
1. |
Jāsaprot, ka informācijas apmaiņa saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu tiks pieprasīta vienīgi tad, ja pieprasījuma iesniedzēja valsts (dalībvalsts vai Andora) būs izsmēlusi visas parastās informācijas iegūšanas iespējas, kas tai ir pieejamas savu iekšējo nodokļu procedūru ietvaros. |
2. |
Jāsaprot, ka, iesniedzot informācijas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, pieprasījuma iesniedzējas valsts (dalībvalsts vai Andoras) Kompetentā iestāde sniegs šādu informāciju pieprasījuma saņēmējas valsts (attiecīgi Andoras vai dalībvalsts) Kompetentajai iestādei:
|
3. |
Jāsaprot, ka atsauce uz “prognozējamā svarīguma” standartu ir paredzēta, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu pēc iespējas plašākā apmērā un tajā pašā laikā precizētu, ka dalībvalstis un Andora nevar brīvi iesaistīties “informācijas medīšanā” vai pieprasīt informāciju, kas varētu nebūt svarīga nodokļu vajadzībām attiecībā uz noteiktu nodokļu maksātāju. Lai gan 2. punktā ir ietvertas svarīgas procedūras prasības, kas ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka “informācijas medīšana” nenotiek, tomēr 2. punkta i) līdz v) apakšpunkta noteikumi nav jāinterpretē tā, lai tie būtu pretrunā efektīvai informācijas apmaiņai. Atbilstību “prognozējamā svarīguma” standartam var panākt gan attiecībā uz vienu nodokļu maksātāju (kas identificēts pēc vārda vai kā citādi), gan uz vairākiem (kas identificēti pēc vārda vai kā citādi). |
4. |
Jāsaprot, ka šis nolīgums neietver spontānu informācijas apmaiņu. |
5. |
Jāsaprot, ka gadījumā, ja informācijas apmaiņa tiek veikta saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, ir piemērojami pieprasījuma saņēmējā valstī (dalībvalstī vai Andorā) paredzētie administratīvo procedūru noteikumi attiecībā uz nodokļu maksātāju tiesībām. Jāsaprot arī, ka šo noteikumu mērķis ir garantēt nodokļu maksātājiem godīgu procedūru un nevis traucēt vai nepamatoti kavēt informācijas apmaiņas procesu.” |
4. pants
Valodas
Šis Grozījumu protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un katalāņu valodā, un teksti visās valodās ir vienlīdz autentiski.
TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
Съставено в Брюксел на дванадесети февруари през две хиляди и шестнадесета година.
Hecho en Bruselas, el doce de febrero de dos mil dieciséis.
V Bruselu dne dvanáctého února dva tisíce šestnáct.
Udfærdiget i Bruxelles den tolvte februar to tusind og seksten.
Geschehen zu Brüssel am zwölften Februar zweitausendsechzehn.
Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta veebruarikuu kaheteistkümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δώδεκα Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
Done at Brussels on the twelfth day of February in the year two thousand and sixteen.
Fait à Bruxelles, le douze février deux mille seize.
Sastavljeno u Bruxellesu dvanaestog veljače godine dvije tisuće šesnaeste.
Fatto a Bruxelles, addì dodici febbraio duemilasedici.
Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divpadsmitajā februārī.
Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų vasario dvyliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év február havának tizenkettedik napján.
Magħmul fi Brussell, fit-tnax-il jum ta’ Frar fis-sena elfejn u sittax.
Gedaan te Brussel, twaalf februari tweeduizend zestien.
Sporządzono w Brukseli dnia dwunastego lutego roku dwa tysiące szesnastego.
Feito em Bruxelas, em doze de fevereiro de dois mil e dezasseis.
Întocmit la Bruxelles la doisprezece februarie două mii șaisprezece.
V Bruseli dvanásteho februára dvetisícšestnásť.
V Bruslju, dne dvanajstega februarja leta dva tisoč šestnajst.
Tehty Brysselissä kahdentenatoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
Som skedde i Bryssel den tolfte februari år tjugohundrasexton.
Fet a Brussel·les el dia dotze de febrer de l'any dos mil setze.
За Европейския съюз
Por la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Za Evropsku uniju
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā –
Europos Sąjungos vardu
Az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Pentru Uniunea Europeană
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
För Europeiska unionen
Per la Unió Europea
За Княжество Андора
Por el Principado de Andorra
Za Andorrské knížectví
For Fyrstendømmet Andorra
Für das Fürstentum Andorra
Andorra Vürstiriigi nimel
Για το Πριγκιπάτο της Ανδόρας
For the Principality of Andorra
Pour la Principauté d'Andorre
Za Kneževinu Andoru
Per il Principato di Andorra
Andoras Firstistes vārdā –
Andoros Kunigaikštystės vardu
Az Andorrai Hercegség részéről
Għall-Prinċipat ta' Andorra
Voor het Vorstendom Andorra
W imieniu Księstwa Andory
Pelo Principado de Andorra
Pentru Principatul Andorra
Za Andorské kniežatstvo
Za Kneževino Andoro
Andorran ruhtinaskunnan puolesta
För Furstendömet Andorra
Pel Principat d'Andorra
(1) ES OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.
(2) ES OV L 359, 4.12.2004., 33. lpp.
(3) ES OV L 277, 21.10.2010., 27. lpp.
(4) ES OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.
LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU DEKLARĀCIJAS
LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR GROZĪJUMU PROTOKOLA STĀŠANOS SPĒKĀ
Līgumslēdzējas puses paziņo, ka tās sagaida, ka Andoras konstitucionālās prasības un Eiropas Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz starptautisku nolīgumu slēgšanu tiks laikus izpildītas, lai Grozījumu protokols varētu stāties spēkā 2017. gada pirmajā janvārī. Tās veiks visus iespējamos pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi.
LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMU UN PIELIKUMIEM
Attiecībā uz nolīguma un pielikumu īstenošanu Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, lai nodrošinātu konsekvenci piemērošanā, kā ilustrācijas vai interpretācijas avots būtu jāizmanto Komentāri par ESAO Kompetentās iestādes nolīguma paraugu un Kopējo ziņošanas standartu.
LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 5. PANTU
Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, piemērojot 5. pantu par informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, kā interpretācijas avots būtu jāizmanto komentārs par 26. pantu ESAO Paraugkonvencijā par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam.
LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA I PIELIKUMA III IEDAĻAS A PUNKTU
Līgumslēdzējas puses vienojas, ka tās izvērtēs I pielikuma III iedaļas A punkta praktisko nozīmi, kurš paredz, ka iepriekšpastāvējušus Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību un Anuitātes līgumus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot, ja Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot šādus Līgumus tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.
Līgumslēdzējām pusēm ir vienota interpretācija attiecībā uz to, ka saskaņā ar I pielikuma III iedaļas A punktu Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību un Anuitātes līgumus tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums, tikai tad, ja Eiropas Savienības tiesību akti un dalībvalstu tiesību akti vai Andoras tiesību akti, kuri piemērojami Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus un kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Andorā), ne tikai ar tiesību aktiem faktiski aizliedz minētajai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus Jurisdikcijā, par ko jāsniedz ziņojums (attiecīgi Andorā vai dalībvalstī), bet ar minētajiem tiesību aktiem faktiski arī aizliedz Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkādos citos apstākļos pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus rezidentiem minētajā Jurisdikcijā, par ko jāsniedz ziņojums.
Šajā sakarā, ja, pamatojoties uz piemērojamiem Eiropas Savienības un kādas dalībvalsts tiesību aktiem, Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Andorā ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, minētās dalībvalsts rezidentiem, šī dalībvalsts informēs Eiropas Komisiju, kura savukārt par to paziņos Andorai. Attiecīgi Andora paziņos Eiropas Komisijai, kura savukārt informēs dalībvalstis, ja, pamatojoties uz Andoras tiesību aktiem, vienas vai vairāku dalībvalstu Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, Andoras rezidentiem. Šie paziņojumi attiecībā uz paredzamo juridisko situāciju laikā, kad stāsies spēkā Grozījumu protokols, tiks nosūtīti pirms tā stāšanās spēkā. Ja šāds paziņojums netiks nosūtīts, tiks uzskatīts, ka Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tās Jurisdikcijas tiesību aktiem, par ko jāsniedz ziņojums, faktiski nav aizliegts noteiktos apstākļos vai apstākļu kopuma gadījumā pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus minētās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.
Turklāt, ja, pamatojoties uz piemērojamiem Eiropas Savienības un kādas dalībvalsts tiesību aktiem, Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, attiecīgajā dalībvalstī ar Eiropas Savienības un valsts tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, Andoras rezidentiem, šī dalībvalsts informēs Eiropas Komisiju, kura savukārt par to paziņos Andorai. Attiecīgi Andora paziņos Eiropas Komisijai, kura savukārt informēs dalībvalstis, ja, pamatojoties uz Andoras tiesību aktiem, Andoras Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, vienas vai vairāku dalībvalstu rezidentiem. Šie paziņojumi attiecībā uz paredzamo juridisko situāciju laikā, kad stāsies spēkā Grozījumu protokols, tiks nosūtīti pirms tā stāšanās spēkā. Ja šāds paziņojums netiks nosūtīts, tiks uzskatīts, ka Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar Finanšu iestādes jurisdikcijas tiesību aktiem faktiski nav aizliegts noteiktos apstākļos vai apstākļu kopuma gadījumā pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.
Ja nav saņemts paziņojums no Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, jurisdikcijas, un no Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, par attiecīgo Finanšu iestādi, par kuru jāsniedz ziņojums, un par Līgumu, minētajai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, un Līgumam nepiemēro I pielikuma III (A) iedaļu.
ANDORAS DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 5. PANTU
Andoras delegācija ir informējusi Eiropas Komisiju, ka Andora neveiks informācijas apmaiņu saistībā ar pieprasījumiem, kas balstīti uz nelikumīgi iegūtiem datiem. Eiropas Komisija Andoras nostāju pieņēma zināšanai.
REGULAS
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/77 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1752
(2016. gada 30. septembris),
ar ko īsteno 21. panta 2. punktu Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2016/44 (2016. gada 18. janvāris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 204/2011 (1) un jo īpaši tās 21. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2016. gada 18. janvārī pieņēma Regulu (ES) 2016/44. |
(2) |
Padome 2016. gada 31. martā to personu sarakstam, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, kā izklāstīts Regulas (ES) 2016/44 III pielikumā, pievienoja trīs personas. Būtu jāgroza informācija un pamatojums par trim no minētajām personām. |
(3) |
Tādēļ Regula (ES) 2016/44 būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) 2016/44 III pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 30. septembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M. LAJČÁK
(1) OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.
PIELIKUMS
Ierakstus par turpmāk uzskaitītajām personām, kā izklāstīts Regulas (ES) 2016/44 III pielikumā, aizstāj ar šādiem:
“III PIELIKUMS
REGULAS 6. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTO FIZISKO UN JURIDISKO PERSONU, VIENĪBU VAI STRUKTŪRU SARAKSTS
A. Personas
|
Vārds, uzvārds |
Identifikācijas informācija |
Pamatojums |
Sarakstā iekļaušanas datums |
21. |
SALEH ISSA GWAIDER, Agila |
Dzimšanas datums: 1942. gada 1. jūnijs Dzimšanas vieta: Elgubba, Lībija Pases Nr.: D001001 (Lībija), izdota 2015. gada 22. janvārī |
Agila Saleh kopš 2014. gada 5. augusta ir bijis Lībijas Pārstāvju palātas priekšsēdētājs. 2015. gada 17. decembrī Saleh paziņoja, ka viņš iebilst pret 2015. gada 17. decembrī parakstīto Lībijas politisko vienošanos. Deputātu padomes priekšsēdētāja amatā Saleh ir traucējis un kavējis Lībijas politisko pāreju, tostarp vairākkārt atsakoties rīkot balsošanu par Nacionālās saskaņas valdību (“NSV”). Saleh2016. gada 23. augustā adresēja vēstuli Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, kurā viņš kritizēja Apvienoto Nāciju Organizācijas sniegto atbalstu NSV, ko viņš aprakstīja kā “indivīdu grupas uzspiešanu Lībijas tautai (…), pārkāpjot Konstitūciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus”. Viņš kritizēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 2259(2015) pieņemšanu, ar ko apstiprināja Shīrātas vienošanos, un draudēja Starptautiskajā Krimināltiesā iesūdzēt Apvienoto Nāciju Organizāciju, kuru viņš uzskata par atbildīgu par “beznosacījuma un nepamatota” atbalsta sniegšanu nepilnīgajai Prezidentūras padomei, kā arī ANO ģenerālsekretāru par ANO Statūtu, Lībijas Konstitūcijas un Lībijas suverenitātes pārkāpumiem. Minētie paziņojumi apdraud ar starpniecību saistīto atbalstu, ko sniedz ANO un ANO atbalsta misija Lībijā (UNSMIL), kā tas izklāstīts visās attiecīgajās ANO Drošības padomes rezolūcijās, jo īpaši Rezolūcijā 2259(2015). Saleh2016. gada 6. septembrī kopā ar Abdullah al-Thani, Tobrukas neatzītās valdības “premjerministru”, apmeklēja Nigēru, lai gan Rezolūcijā 2259(2015) ir izteikts aicinājums pārtraukt atbalstu un oficiālu saziņu ar paralēli pastāvošām iestādēm, kuras apgalvo, ka tām ir leģitīma vara, bet kuras nav vienošanās puses. |
1.4.2016. |
22. |
GHWELL, Khalifa jeb AL GHWEIL, Khalifa AL-GHAWAIL, Khalifa |
Dzimšanas datums: 1956. gada 1. janvāris Dzimšanas vieta: Misurata, Lībija Valstspiederība: Lībijas Pases Nr. A005465 (Lībija), izdota 2015. gada 12. aprīlī, derīguma termiņš beidzas 2017. gada 11. aprīlī |
Khalifa Ghwell bija tā dēvētais starptautiski neatzītā Vispārējā nacionālā kongresa (“VNK”) (jeb “Nacionālās glābšanas valdības”) “premjerministrs un aizsardzības ministrs” un kā tāds bija atbildīgs par tā darbībām. 2015. gada 7. jūlijā Khalifa Ghwell piedalījās parakstīšanas ceremonijā, kur ar VNK “priekšsēdētāju” Nuri Abu Sahmain atklāja Nelokāmības fronti (Steadfastness Front (Alsomood)) – jaunu militāro spēku, ko veido septiņas brigādes, lai kavētu vienotības valdības izveidi Tripolē, tādējādi paužot savu atbalstu šim spēkam. Kā VNK “premjerministram” Ghwell bija svarīga loma NSV, kas izveidota ar Lībijas politisko vienošanos, izveides traucēšanā. 2016. gada 15. janvārī, esot Tripoles VNK “premjerministram un aizsardzības ministram”, Ghwell pavēlēja arestēt jebkuru jaunās drošības komandas locekli, ko iecēlis Nacionālās saskaņas valdības ieceltais premjerministrs, ja tie ierastos Tripolē. 2016. gada 31. augustā viņš deva rīkojumu “Nacionālās glābšanas valdības”“premjerministram” un “aizsardzības ministram” atgriezties darbā pēc tam, kad Pārstāvju palāta bija noraidījusi NSV. |
1.4.2016. |
23. |
ABU SAHMAIN, Nuri jeb BOSAMIN, Nori BO SAMIN, Nuri |
Dzimšanas datums: 1956. gada 16. maijs Zouara/Zuwara, Lībija |
Nuri Abu Sahmain bija tā dēvētais starptautiski neatzītā Vispārējā nacionālā kongresa (“VNK”) (jeb “Nacionālās glābšanas valdības”) “priekšsēdētājs” un kā tāds ir atbildīgs par tā darbībām. Kā VNK “priekšsēdētājam” Nuri Abu Sahmain bija svarīga loma Lībijas politiskās vienošanās un Nacionālās saskaņas valdības (“NSV”) izveides traucēšanā un kavēšanā. 2015. gada 15. decembrī Sahmain aicināja aizkavēt Lībijas politisko vienošanos, par kuru bija paredzēts vienoties sanāksmē 17. decembrī. 2015. gada 16. decembrī Sahmain nāca klajā ar paziņojumu, ka VNK neatļauj nevienam no saviem locekļiem piedalīties minētajā sanāksmē vai parakstīt Lībijas politisko vienošanos. Sarunās ar Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašo pārstāvi 2016. gada 1. janvārī Sahmain noraidīja Lībijas politisko vienošanos. |
1.4.2016.” |
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/80 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1753
(2016. gada 30. septembris),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 30. septembrī
Komisijas
un tās priekšsēdētājs vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
MA |
173,3 |
ZZ |
173,3 |
|
0707 00 05 |
TR |
128,9 |
ZZ |
128,9 |
|
0709 93 10 |
TR |
135,5 |
ZZ |
135,5 |
|
0805 50 10 |
AR |
94,1 |
CL |
118,2 |
|
TR |
85,3 |
|
UY |
93,3 |
|
ZA |
103,0 |
|
ZZ |
98,8 |
|
0806 10 10 |
EG |
264,7 |
TR |
124,2 |
|
US |
194,0 |
|
ZZ |
194,3 |
|
0808 10 80 |
AR |
110,6 |
BR |
97,9 |
|
CL |
122,7 |
|
NZ |
133,6 |
|
ZA |
115,9 |
|
ZZ |
116,1 |
|
0808 30 90 |
CL |
126,9 |
TR |
132,1 |
|
ZA |
155,4 |
|
ZZ |
138,1 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
LĒMUMI
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/82 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1754
(2016. gada 29. septembris),
ar kuru groza Lēmumu (ES) 2015/1601, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
tā kā:
(1) |
Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 78. panta 3. punktu, Padome pieņēma divus lēmumus, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 (2)40 000 starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju no Itālijas un Grieķijas ir jāpārceļ uz citām dalībvalstīm. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1601 (3)120 000 starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju no Itālijas un Grieķijas ir jāpārceļ uz citām dalībvalstīm. |
(2) |
Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1601 4. panta 2. punktu no 2016. gada 26. septembra54 000 pieteikuma iesniedzēju no Itālijas un Grieķijas ir jāpārceļ uz citu dalībvalstu teritoriju, ja vien saskaņā ar minētā lēmuma 4. panta 3. punktu līdz tam laikam Komisija nav ierosinājusi iedalīt tos konkrētai labumguvējai dalībvalstij, kura saskaras ar ārkārtas situāciju, ko raksturo pēkšņs personu pieplūdums. |
(3) |
Lēmuma (ES) 2015/1601 1. panta 2. punktā paredzēts, ka Komisija pastāvīgi uzrauga situāciju attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo masveida pieplūdumu dalībvalstīs. Vajadzības gadījumā Komisijai jāiesniedz priekšlikums grozīt minēto lēmumu, lai ņemtu vērā situācijas attīstību uz vietas un tās ietekmi uz pārcelšanas mehānismu, kā arī pieaugošo spiedienu uz dalībvalstīm, jo īpaši dalībvalstīm, kuras savas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ pirmās saskaras ar migrāciju. |
(4) |
Lai izbeigtu nelikumīgu migrāciju no Turcijas uz ES, 2016. gada 18. martā (4) ES un Turcija vienojās par vairākiem rīcības elementiem, tostarp par to, ka par katru sīrieti, ko Turcija uzņēmusi atpakaļ no Grieķijas salām, no Turcijas uz dalībvalstīm atbilstoši esošajām saistībām tiks pārmitināts cits sīrietis. Pārmitināšana saskaņā ar minēto mehānismu notiks, vispirms pildot dalībvalstu apņemšanās, ko tās uzņēmās Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2015. gada 20. jūlija secinājumos. Jebkādas turpmākas pārmitināšanas vajadzības jāapmierina, izmantojot līdzīgu brīvprātīgu pasākumu, kura limits ir vēl līdz 54 000 personu, ļaujot visas minētajā pasākumā uzņemtās pārmitināšanas saistības atskaitīt no neiedalītajām vietām, kas paredzētas Lēmumā (ES) 2015/1601. |
(5) |
Var sagaidīt, ka pārmitināšana, humanitāra uzņemšana vai cita veida likumīga uzņemšana no Turcijas saskaņā ar valsts un daudzpusējām shēmām atvieglos migrācijas spiedienu uz tām dalībvalstīm, kuras gūst labumu no pārcelšanas saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601, nodrošinot likumīgu un drošu ceļu uz Savienību un atturot no nelikumīgas ieceļošanas. Tāpēc dalībvalstu solidaritātes centieni, savā teritorijā brīvprātīgi uzņemot Sīrijas valstspiederīgos, kuri atrodas Turcijā un kuriem nepārprotami vajadzīga starptautiskā aizsardzība, būtu jāņem vērā attiecībā uz iepriekš minētajiem 54 000 starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem. Attiecībā uz minētajiem 54 000 pieteikuma iesniedzējiem to personu skaits, ko dalībvalsts uzņēmusi no Turcijas, būtu jāatskaita no personu skaita, kas uz minēto dalībvalsti ir jāpārceļ saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601. |
(6) |
Uzņemšanas mehānismi var ietvert pārmitināšanu, humanitāru uzņemšanu vai citus likumīgus veidus to Sīrijas valstspiederīgo uzņemšanai, kuri atrodas Turcijā un kuriem nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība, piemēram, humanitārās vīzas programmas, humanitāru pārcelšanu, ģimenes atkalapvienošanās programmas, privātas sponsorēšanas projektus, stipendiju programmas, darbaspēka mobilitātes shēmas un citus. |
(7) |
Šim lēmumam nevajadzētu ietekmēt saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās saskaņā ar pārmitināšanas shēmu, par ko dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties 2015. gada 20. jūlija Padomes sanāksmē, vienojās savos secinājumos, un tās nebūtu jāņem vērā saistību izpildē saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601. Tāpēc dalībvalstij, kas izvēlas pildīt savas saistības saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601, lai, veicot pārmitināšanu, uzņemtu sīriešus, kuri atrodas Turcijā, minētais pasākums nebūtu jāuztver kā daļa no tās saistībām, kas izriet no 2015. gada 20. jūlija pārmitināšanas shēmas. |
(8) |
Lai nodrošinātu pienācīgu situācijas uzraudzību, dalībvalstij, ja tā izvēlējusies izmantot šo iespēju, katru mēnesi būtu jāziņo Komisijai par sīriešiem, kuri atradušies Turcijā un kuri uzņemti tās teritorijā saskaņā ar šajā grozījumā paredzēto iespēju, precizējot, saskaņā ar kuru shēmu – valsts vai daudzpusējo – persona ir uzņemta, un precizējot likumīgās uzņemšanas veidu. |
(9) |
Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
(10) |
Ar šo lēmumu tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
(11) |
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. |
(12) |
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. un 4.a pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. |
(13) |
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
(14) |
Ņemot vērā situācijas steidzamību, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma (ES) 2015/1601 4. pantā iekļauj šādu punktu:
“3.a Saistībā ar 1. punkta c) apakšpunktā minēto pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu dalībvalstis var izvēlēties pildīt savas saistības, uzņemot savā teritorijā Sīrijas valstspiederīgos, kuri atrodas Turcijā, saskaņā ar valstu vai daudzpusējām likumīgas uzņemšanas shēmām personām, kurām nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība, bet izņemot pārmitināšanas shēmu, kas bija dalībvalstu valdību pārstāvju 2015. gada 20. jūlija Padomes sanāksmē izdarīto secinājumu priekšmets. Šādā veidā dalībvalsts uzņemto personu skaits atbilstoši samazina attiecīgās dalībvalsts pienākumu.
Attiecībā uz katru šādu likumīgu uzņemšanu, kas samazina pārcelšanas pienākumu, 10. pantu piemēro mutatis mutandis.
Dalībvalstis, kas izvēlas šajā punktā paredzēto iespēju, katru mēnesi ziņo Komisijai par to personu skaitu, kas likumīgi uzņemtas šā punkta nolūkā, norādot tās shēmas veidu, saskaņā ar kuru notikusi uzņemšana, un izmantotās likumīgas uzņemšanas veidu.”
2. pants
1. Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. Šo lēmumu piemēro līdz 2017. gada 26. septembrim.
3. Šo lēmumu piemēro visām personām, ko Lēmuma (ES) 2015/1601 4. panta 3.a punkta nolūkā dalībvalstis ir uzņēmušas no Turcijas teritorijas no 2016. gada 1. maija.
Briselē, 2016. gada 29. septembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
P. ŽIGA
(1) Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.
(2) Padomes Lēmums (ES) 2015/1523 (2015. gada 14. septembris), ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (OV L 239, 15.9.2015., 146. lpp.).
(3) Padomes Lēmums (ES) 2015/1601 (2015. gada 22. septembris), ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (OV L 248, 24.9.2015., 80. lpp.).
(4) ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojums.
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/85 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/1755
(2016. gada 30. septembris),
ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2015. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 (1). |
(2) |
Padome 2016. gada 31. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/478 (2), ar ko to personu sarakstam, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, kā izklāstīts Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 II un IV pielikumā, uz sešiem mēnešiem pievienoja trīs personas. |
(3) |
Ņemot vērā situācijas nopietnību, Padome ir nolēmusi, ka ierobežojošos pasākumus būtu jāturpina piemērot vēl sešus mēnešus un ka attiecībā uz trim personām būtu jāgroza pamatojums. |
(4) |
Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/1333 būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 groza šādi:
1) |
lēmuma 17. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem: “3. Lēmuma 8. panta 2. punktā minētie pasākumi uz II pielikumā iekļautajiem ierakstiem ar numuru 16, 17 un 18 attiecas līdz 2017. gada 2. aprīlim. 4. Lēmuma 9. panta 2. punktā minētie pasākumi uz IV pielikumā iekļautajiem ierakstiem ar numuru 21, 22 un 23 attiecas līdz 2017. gada 2. aprīlim.”; |
2) |
Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 II un IV pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā. |
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2016. gada 30. septembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M. LAJČÁK
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1333 (2015. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un ar ko atceļ Lēmumu 2011/137/KĀDP (OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.).
(2) Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/478 (2016. gada 31. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (OV L 85, 1.4.2016., 48. lpp.).
PIELIKUMS
Ierakstus par turpmāk uzskaitītajām personām, kā izklāstīts Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 II un IV pielikumā, aizstāj ar šādiem ierakstiem:
|
“II PIELIKUMS LĒMUMA 8. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTO PERSONU UN VIENĪBU SARAKSTS A. Personas
|
|
“IV PIELIKUMS LĒMUMA 9. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTO PERSONU UN VIENĪBU SARAKSTS A. Personas
|
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/90 |
KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/1756
(2016. gada 28. septembris),
ar kuru tiek noteikta Eiropas Savienības nostāja attiecībā uz lēmumu par nolīguma C pielikumā iekļauto displeju specifikāciju pārskatīšanu, ko pieņem pārvaldības struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2012. gada 13. novembra Lēmumu 2013/107/ES par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Savienību par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu (1), un jo īpaši tā 4. pantu,
tā kā:
(1) |
Nolīgums ļauj Eiropas Komisijai kopā ar Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūru izstrādāt un periodiski pārskatīt kopīgās specifikācijas attiecībā uz biroja iekārtām, tādējādi grozot nolīguma C pielikumu. |
(2) |
Komisija nosaka nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem attiecībā uz grozījumiem specifikācijās. |
(3) |
Šajā lēmumā noteiktajos pasākumos ir ņemts vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 106/2008 (2) 8. pantā minētās Eiropas Savienības Energy Star padomes atzinums. |
(4) |
C pielikuma I daļā norādītās displeju specifikācijas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šim lēmumam pievienotajām specifikācijām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
Vienīgais pants
Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu pārvaldības struktūrām ir jāpieņem lēmums par minētā nolīguma C pielikumā iekļauto specifikāciju pārskatīšanu. Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem attiecībā uz šo lēmumu par minētā nolīguma C pielikumā iekļautajām displeju specifikācijām, ir balstīta uz pievienoto lēmuma projektu.
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2016. gada 28. septembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 63, 6.3.2013., 5. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 106/2008 par Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
PROJEKTS LĒMUMAM
(…)
par nolīguma C pielikumā iekļauto displeju specifikāciju pārskatīšanu, ko pieņēmušas pārvaldības struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu
PĀRVALDĪBAS STRUKTŪRAS,
ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu un jo īpaši tā XII pantu,
tā kā “displeju” specifikācijas būtu jāpārskata,
IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.
I daļu “Displeji”, kas pašlaik iekļauta Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīguma par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu C pielikumā, aizstāj ar I daļu “Displeji”, kā noteikts turpmāk.
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas. Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros paraksta līdzpriekšsēdētāji.
Vašingtonā, […] […] Amerikas Savienoto Valstu
Vides aizsardzības aģentūras vārdā –
Briselē, […] […]
Eiropas Savienības vārdā –
II PIELIKUMS
C PIELIKUMS
NOLĪGUMA II DAĻA
I. DISPLEJU SPECIFIKĀCIJAS (versija 7.0)
1. Definīcijas
A. |
Ražojumu veidi 1. Elektroniskais displejs (displejs): ražojums ar parasti vienā korpusā savietotu displeja ekrānu un ar to saistītām elektroniskām ierīcēm, kura pamatfunkcija ir atveidot vizuālo informāciju no: 1) datora, darbstacijas vai servera, izmantojot vienu vai vairākas ievades (piemēram, VGA, DVI, HDMI, DisplayPort, IEEE 1394, USB); 2) no ārējās atmiņas (piemēram, USB zibatmiņas, atmiņas kartes); vai 3) tīkla savienojuma. a) Monitors: vienai personai paredzēts elektroniskais displejs, ko paredzēts izmantot uz galda. b) Informatīvais displejs: daudziem cilvēkiem paredzēts elektroniskais displejs, ko nav paredzēts izmantot uz galda, bet gan, piemēram, mazumtirdzniecības veikalos vai universālveikalos, restorānos, muzejos, viesnīcās, brīvdabas pasākumos, lidostās, konferenču telpās vai klasēs. Šajā specifikācijā displeju klasificē kā informatīvo displeju, ja tas atbilst diviem vai vairāk no šādiem kritērijiem:
|
B. |
Darba režīmi 1. Ieslēgts režīms: režīms, kurā displejs ir aktivizēts un pilda savu pamatfunkciju. 2. Miega režīms: mazjaudas režīms, kurā displejs nodrošina vienu vai vairākas sekundāras aizsargfunkcijas vai pastāvīgas funkcijas. Piezīme. Miega režīms var nodrošināt šādas funkcijas: palīdzēt aktivizēt ieslēgto režīmu, izmantojot tālvadības slēdzi, skārienjutīgo tehnoloģiju, iekšējo sensoru vai taimeri; nodrošināt informācijas vai statusa, tostarp pulksteņu, atainošanu; atbalstīt uz sensoriem balstītas funkcijas vai uzturēt tīkla savienojumu. 3. Izslēgts režīms: režīms, kurā displejs ir pievienots barošanas avotam, nesniedz vizuālu informāciju un kurā to nevar pārslēgt nevienā citā režīmā, izmantojot tālvadības ierīci, iekšēju signālu vai ārēju signālu. Piezīme. Displejs no šā režīma var iziet tikai tad, kad lietotājs tieši darbina barošanas slēdzi vai vadības ierīci. Dažiem ražojumiem šāda režīma var nebūt. |
C. |
Vizuālie parametri 1. Apkārtējā apgaismojuma apstākļi: kopējais apgaismojums vidē, kurā atrodas displejs, piemēram, dzīvojamā istabā vai birojā. 2. Spilgtuma automātiskā regulēšana (ABC): automātisks mehānisms displeja spilgtuma regulēšanai atkarībā no apkārtējā apgaismojuma apstākļiem. Piezīme. Lai regulētu displeja spilgtumu, ABC funkcionalitātei jābūt iespējotai. 3. Krāsu gammas: krāsu gammu apgabalam jābūt norādītam procentos no CIE LUV 1976 u′ v′ krāstelpas un aprēķinātam atbilstoši 5.18. iedaļai “Informācijas displeju mērījumu gammu apgabals, standarta versija 1.03”. Piezīme. Nekāds gammu atbalsts neredzamos/neizšķiramos krāsu apgabalos netiek ņemts vērā. Gammas izmērs ir jāizsaka tikai procentos no redzamā CIE LUV krāstelpas apgabala. 4. Spožums: fotometrijas mērs, kas raksturo noteiktā virzienā krītošas gaismas intensitāti uz laukuma vienību un ko izsaka kandelās uz kvadrātmetru (cd/m2). a) Maksimālais deklarētais spožums: maksimālais spožums, ko displejs var sasniegt pie noteikta iestatījuma ieslēgtā režīmā un ko norādījis ražotājs, piemēram, lietotāja rokasgrāmatā. b) Maksimālais izmērītais spožums: maksimālais izmērītais spožums, ko displejs var sasniegt, manuāli konfigurējot tā uzstādījumus, piemēram, spilgtumu un kontrastu. c) Spožums piegādes konfigurācijā: displeja spilgtums pie rūpnīcas noklusējuma iestatījumiem, ko ražotājs izvēlas parastam lietojumam mājās vai attiecīgajā tirgū. 5. Standarta vertikālā izšķirtspēja: fizisko līniju skaits gar displeja vertikālo asi displeja redzamajā apgabalā. Piezīme. Displejam ar ekrāna izšķirtspēju 1 920 × 1 080 (horizontāli × vertikāli) standarta vertikālā izšķirtspēja ir 1 080. 6. Ekrāna laukums: displeja redzamais apgabals, kurā tiek rādīti attēli. Piezīme. Ekrāna laukums tiek aprēķināts, reizinot redzamā attēla platumu ar tā augstumu. Izliektiem ekrāniem platumu un augstumu mēra gar displeja lokveida virsmu. |
D. |
Papildu funkcijas un iespējas 1. Tilta slēgums: fizisks savienojums starp diviem centrmezgla kontrolleriem (t. i., USB, FireWire). Piezīme. Tilta slēgums ļauj palielināt pieslēgvietu skaitu, parasti nolūkā pārvietot pieslēgvietas uz ērtāku vietu vai palielināt pieejamo pieslēgvietu skaitu. 2. Pilna tīkla savienojamība: displeja spēja uzturēt tīkla savienojumu, atrodoties miega režīmā. Displeja, tā tīkla pakalpojumu un lietotņu darbība tiek uzturēta arī tad, ja atsevišķi displeja komponenti ir izslēgti. Displejs var mainīt enerģijas patēriņa stāvokļus, pamatojoties uz datiem, kas pa tīklu saņemti no attālām tīkla ierīcēm, bet citādi tam būtu jāpaliek miega režīmā, ja vien nav pakalpojumu pieprasījuma no attālas tīkla ierīces. Piezīme. Pilna tīkla savienojamība nav ierobežota ar kādu noteiktu protokolu kopu. Tiek dēvēta arī par “tīkla starpnieka” funkcionalitāti un ir aprakstīta Ecma-393 standartā. 3. Klātbūtnes noteikšanas sensors: ierīce, ko izmanto cilvēku klātbūtnes noteikšanai displeja priekšpusē vai tā apkārtnē. Piezīme. Klātbūtnes noteikšanas sensoru parasti izmanto, lai displeju pārslēgtu starp ieslēgtu režīmu un miega režīmu. 4. Skārienjutīgā tehnoloģija: sniedz iespēju lietotājam mijiedarboties ar ražojumu, pieskaroties apgabaliem uz tā ekrāna. 5. Pieslēdzams modulis: modulāra spraudņa ierīce, kas nodrošina vienu vai vairākas šādas funkcijas bez skaidri izteikta nolūka nodrošināt vispārīgu skaitļošanas funkciju:
Piezīme. Moduļi, kas nodrošina jebkādas citas papildu ievades iespējas, šīs specifikācijas izpratnē netiek uzskatīti par pieslēdzamiem moduļiem. |
E. |
Ražojumu saime: ražojumu modeļu grupa, kuriem ir: 1) tas pats ražotājs; 2) vienāds ekrāna laukums, izšķirtspēja un maksimālais deklarētais spožums; un 3) kopīga vispārēja ekrāna konstrukcija. Ražojumu saimē esošie modeļi cits no cita var atšķirties atbilstoši vienam vai vairākiem parametriem vai iespējām. Displejiem pieņemamas variācijas ražojumu saimē attiecas uz:
|
F. |
Reprezentatīvs modelis: ražojuma konfigurācija, kas testēta ENERGY STAR saņemšanai un ko paredzēts laist tirgū un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu. |
G. |
Barošanas avots 1. Ārējais barošanas avots (EPS): ārēja barošanas avota ķēde, ko izmanto mājsaimniecību elektrotīkla strāvas pārveidošanai līdzstrāvā vai zemāka sprieguma maiņstrāvā, lai darbinātu patēriņa preci. 2. Standarta līdzstrāva: līdzstrāvas jaudas pārvadīšanas metode, kas definēta labi zināmā tehnoloģijas standartā un ļauj izmantot “pieslēdz un strādā” (plug-and-play) savietojamību. Piezīme. Visplašāk zināmie piemēri ir USB un elektropadeve caur Ethernet tīklu (Power-over-Ethernet). Parasti standarta līdzstrāva nodrošina gan barošanu, gan datu pārraidi, izmantojot vienu kabeli, bet tas nav obligāti, tāpat kā 380 V līdzstrāvas standarta gadījumā. |
2. Darbības joma
2.1. Iekļautie ražojumi
2.1.1. Ražojumi, kuri atbilst šeit norādītajai displeja definīcijai un kuru barošana tiek nodrošināta tieši no maiņstrāvas tīkla, ārēja barošanas avota vai standarta līdzstrāvas, ir tiesīgi saņemt ENERGY STAR marķējumu, izņemot 2.2. iedaļā minētos ražojumus. Tipiski ražojumi, kas varētu saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju, ir:
i) |
monitori; |
ii) |
monitori ar tastatūras, video un peles (TVP) slēdža funkcionalitāti; |
iii) |
informatīvie displeji; un |
iv) |
informatīvie displeji un monitori ar pieslēdzamiem moduļiem. |
2.2. Neiekļautie ražojumi
2.2.1. Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nav tiesīgi saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju, tostarp televizori un datori (vienkāršotie klientdatori, ievadvirsmas/planšetdatori, portatīvie daudzfunkciju (“viss vienā”) datori un integrētās darbvirsmas). Ar pašlaik spēkā esošo specifikāciju sarakstu var iepazīties tīmekļa vietnē http://www.eu-energystar.org/specifications.htm.
2.2.2. Marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju nav tiesīgi saņemt šādi ražojumi:
i) |
ražojumi ar integrētu televīzijas uztvērēju; |
ii) |
displeji ar integrētiem vai nomaināmiem akumulatoriem, kuri paredzēti galvenās darbību nodrošināšanai, neizmantojot maiņstrāvas tīklu vai ārēju līdzstrāvas barošanas avotu, vai paredzēti ierīces mobilitātes nodrošināšanai (piemēram, elektroniski lasītāji vai ar akumulatoriem aprīkoti digitālie fotorāmji); un |
iii) |
ražojumi, kuriem jāatbilst ES regulējumam attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, kurās ir aizliegtas jaudas pārvaldības iespējas un/vai kurām nav miega režīma definīcijai atbilstoša barošanas stāvokļa. |
3. Kvalifikācijas kritēriji
3.1. Zīmīgie cipari un noapaļošana
3.1.1. Visus aprēķinus veic ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām.
3.1.2. Ja vien nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām novērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības, kuras nenoapaļo.
3.1.3. Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, par kurām ziņo Eiropas Komisijai, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā noteikts atbilstošajās specifikācijas prasībās.
3.2. Vispārīgās prasības monitoriem un informatīvajiem displejiem
3.2.1. Ārējie barošanas avoti (EPS): viena un vairāku spriegumu EPS atbilst vismaz VI līmeņa veiktspējas prasībām saskaņā ar Starptautisko efektivitātes marķējuma protokolu, kad tos testē atbilstoši Ārējo barošanas avotu enerģijas patēriņa mērījumu vienoto testu metodei, 10. CFR Z papildinājums, 430. daļa.
i) |
Viena un vairāku spriegumu EPS ir vismaz VI līmeņa marķējums. |
ii) |
Papildinformācija par Marķēšanas protokolu ir pieejama tīmekļa vietnē http://www.regulations.gov/#!documentDetail;D=EERE-2008-BT-STD-0005-0218. |
3.2.2. Barošanas pārvaldība.
i) |
Ražojumiem ir vismaz viena pēc noklusējuma iespējota barošanas pārvaldības funkcija, un to var izmantot automātiskai pārejai no miega režīma uz ieslēgtu režīmu, izmantojot pieslēgtu resursierīci, vai iekšēji (piemēram, pēc noklusējuma ir iespējota VESA displeja energopatēriņa vadības sistēma (VESA DPMS)). |
ii) |
Ražojumiem, kas rada saturu attēlošanai no viena vai vairākiem iekšējiem avotiem, ir pēc noklusējuma iespējots sensors vai taimeris, lai automātiski aktivizētu miega režīmu vai izslēgto režīmu. |
iii) |
Ja ražojumam ir iekšējs noklusējuma aizkaves laiks, pēc kura ražojums pāriet no ieslēgta režīma miega režīmā vai izslēgtā režīmā, šo aizkaves laiku norāda. |
iv) |
Monitori automātiski pāriet miega režīmā vai izslēgtā režīmā 5 minūšu laikā pēc to atslēgšanas no resursdatora. |
3.2.3. ENERGY STAR testa metodē ieslēgtā režīmā informatīvajiem displejiem reālās jaudas koeficients atbilstoši 5.2.F iedaļai ir vismaz 0,7.
3.3. Enerģijas prasības datoru monitoriem
3.3.1. Kopējo enerģijas patēriņu (TEC) kilovatstundās (kWh) aprēķina atbilstoši 1. vienādojumam, pamatojoties uz izmērītajām vērtībām.
1. vienādojums
Kopējā enerģijas patēriņa aprēķināšana
ETEC = 8,76 × (0,35 × PON + 0,65 × PSLEEP )
kur:
— |
ETEC ir kopējais enerģijas patēriņš, izteikts kilovatstundās (kWh), |
— |
PON ir ieslēgtā režīmā izmērītā jauda (vatos), |
— |
PSLEEP ir miega režīmā izmērītā jauda (vatos) un |
— |
ziņošanas vajadzībām rezultātu noapaļo līdz tuvākajai kilovatstundu (kWh) desmitdaļai. |
3.3.2. Maksimālo TEC (ETEC_MAX) kilovatstundās (kWh) monitoriem aprēķina atbilstoši 1. tabulai.
1. tabula
Maksimālā TEC (ETEC_MAX) aprēķināšana monitoriem kilovatstundās (kWh)
Laukums (kvadrātcollās) |
ETEC Max (kWh) kur: Aredzamais ekrāna laukums kvadrātcollās,rekrāna izšķirtspēja megapikseļos.Ziņošanas vajadzībām rezultātu noapaļo līdz tuvākajai kilovatstundu (kWh) desmitdaļai. |
A < 130 |
(6,13 × r) + (0,06 × A) + 9 |
130 ≤ A < 150 |
(6,13 × r) + (0,69 × A) – 72,38 |
150 ≤ A < 180 |
(6,13 × r) + (0,21 × A) – 0,50 |
180 ≤ A < 200 |
(6,13 × r) + (0,05 × A) + 28 |
200 ≤ A < 230 |
(6,13 × r) + (0,03 × A) + 31,33 |
230 ≤ A < 280 |
(6,13 × r) + (0,2 × A) – 7 |
280 ≤ A < 300 |
(6,13 × r) + 49 |
300 ≤ A < 500 |
(6,13 × r) + (0,2 × A) – 11 |
A ≥ 500 |
(6,13 × r) + 89 |
3.3.3. Visiem monitoriem aprēķinātajam TEC (ETEC) kilovatstundās (kWh) jābūt mazākam par vai vienādam ar aprēķināto maksimālo TEC (ETEC_MAX), kad ņemtas vērā piemērojamās pielaides un korekcijas (piemērojot ne vairāk kā vienu reizi) atbilstoši 2. vienādojumam.
2. vienādojums
Kopējā enerģijas patēriņa prasības monitoriem
ETEC ≤ (ETEC_MAX + EEP + EABC + EN + EOS + ET ) × effAC_DC
kur:
— |
ETEC ir kWh izteikts TEC, kas aprēķināts atbilstoši 1. vienādojumam, |
— |
ETEC_MAX ir maksimālā TEC prasība kilovatstundās (kWh), kas aprēķināta atbilstoši 1. tabulai, |
— |
EEP ir uzlabotas veiktspējas displeja pielaide kW atbilstoši 3.3.4. iedaļai, |
— |
EABC ir spilgtuma automātiskās regulēšanas pielaide kWh atbilstoši 4. vienādojumam, |
— |
EN ir pilnas tīkla savienojamības pielaide kilovatstundās kWh atbilstoši 3. tabulai, |
— |
EOS ir klātbūtnes noteikšanas sensora pielaide kWh atbilstoši 4. tabulai, |
— |
ET ir skārienjutīgās tehnoloģijas pielaide kWh atbilstoši 5. vienādojumam un |
— |
effAC_DC ir standarta korekcija maiņstrāvas/līdzstrāvas pārveidošanas zudumiem, kas rodas ierīcē, kura apgādā displeju ar elektroenerģiju. Standarta korekcijas vērtība maiņstrāvas displejiem ir 1,0, savukārt standarta līdzstrāvas displejiem tā ir 0,85. |
3.3.4. Monitoriem, kas atbilst turpmāk minētajām uzlabotas veiktspējas displeja (EPD) prasībām, 2. vienādojumā izmanto tikai vienu no 2. tabulā minētajām pielaidēm:
i) |
kontrasta attiecība, kas izmērīta vismaz 85° platā horizontālā skata leņķī no perpendikulāras līnijas uz plakana ekrāna, un vismaz 83° platā horizontālā skata leņķī no perpendikulāras līnijas uz izliekta ekrāna ar vai bez ekrāna pārseguma stikla, ir vismaz 60:1; |
ii) |
standarta izšķirtspēja ir vismaz 2,3 megapikseļi (MP); un |
iii) |
krāsu gamma ir vismaz 32,9 % no CIE LUV. |
2. tabula
Elektroenerģijas pielaižu aprēķināšana uzlabotas veiktspējas displejiem
Krāsu gammas kritēriji |
EEP (kWh) kur: E TEC_MAX ir maksimālā TEC prasība kWh un r ir ekrāna izšķirtspēja megapikseļos |
Krāsu gamma atbalsta vismaz 32,9 % no CIE LUV. |
|
Krāsu gamma atbalsta vismaz 38,4 % no CIE LUV. |
0,65 × (ETEC_MAX – 6,13 × r) |
Piezīme. Modelis, kas atbalsta vairāk nekā 99 % no RGB krāstelpas atbilst 32,9 % no CIE LUV, savukārt modelis, kas atbalsta vairāk nekā 99 % no Adobe RGB, atbilst 38,4 % no CIE LUV.
3.3.5. Monitoriem, kuriem spilgtuma automātiskā regulēšana (ABC) ir iespējota pēc noklusējuma, elektroenerģijas pielaidi (EABC), ko aprēķina atbilstoši 4. vienādojumam, pieskaita ETEC_MAX 2. vienādojumā, ja jaudas samazinājums ieslēgtā režīmā (RABC), ko aprēķina atbilstoši 3. vienādojumam, ir vismaz 20 %.
3. vienādojums
Ieslēgtā režīma jaudas samazinājuma aprēķināšana, ja ABC ir iespējota pēc noklusējuma
kur:
— |
RABC ir ieslēgta režīma jaudas samazinājums procentos ABC darbības rezultātā, |
— |
P300 ir ieslēgta režīma jauda vatos (W), ja to mēra pie apkārtējā apgaismojuma 300 luksi atbilstoši 6.4. iedaļā aprakstītajai testa metodei, un |
— |
P12 ir ieslēgta režīma jauda vatos (W), ja to mēra pie apkārtējā apgaismojuma 12 luksi atbilstoši 6.4. iedaļā aprakstītajai testa metodei. |
4. vienādojums
ABC elektroenerģijas pielaide (EABC) monitoriem
EABC = 0,05 × ETEC_MAX
kur:
— |
EABC ir elektroenerģijas pielaide spilgtuma automātiskai regulēšanai (kWh) un |
— |
ETEC_MAX ir maksimālais TEC (kWh) atbilstoši 1. tabulai. |
3.3.6. Ražojumiem, kuru pilna tīkla savienojamība ir apstiprināta, izmantojot ENERGY STAR testa metodes 6.7. iedaļu, piemēro 3. tabulā norādīto pielaidi.
3. tabula
Pilnas tīkla savienojamības elektroenerģijas pielaide (EN) monitoriem
EN (kWh)
2,9
3.3.7. Ražojumiem, kuriem veikta testēšana ar aktivizētu klātbūtnes noteikšanas sensoru, piemēro 4. tabulā norādīto pielaidi.
4. tabula
Papildu funkciju elektroenerģijas pielaide (EOS) monitoriem
Veids |
Pielaide (kWh) |
Klātbūtnes noteikšanas sensors EOS |
1,7 |
3.3.8. Ražojumiem, kuriem testēšana veikta ar ieslēgtā režīmā aktivizētu skārienjutīgo tehnoloģiju, piemēro 5. vienādojumā norādīto pielaidi.
5. vienādojums
Skārienjutīgās tehnoloģijas elektroenerģijas pielaide (ET) monitoriem
ET = 0,15 × ETEC_MAX
kur:
— |
ET ir skārienjutīgās tehnoloģijas elektroenerģijas pielaide (kWh) un |
— |
ETEC_MAX ir maksimālais TEC (kWh) atbilstoši 1. tabulai. |
3.4. Ieslēgta režīma prasības attiecībā uz informatīvajiem displejiem
3.4.1. Ieslēgta režīma maksimālo jaudu (vatos) (PON_MAX) aprēķina atbilstoši 6. vienādojumam.
6. vienādojums
Ieslēgta režīma maksimālās jaudas (PON_MAX) (vatos) aprēķināšana informatīvajiem displejiem
PON_MAX = (4,0 × 10– 5 × × A) + 119 × tanh(0,0008 × (A – 200,0) + 0,11) + 6
kur:
— |
PON_MAX ir ieslēgta režīma maksimālā jauda (vatos), |
— |
A ir ekrāna laukums kvadrātcollās, |
— |
ir displeja maksimālais izmērītais spožums kandelās uz kvadrātmetru, to mērot atbilstoši 6.2. iedaļā aprakstītajai testa metodei, |
— |
tanh ir hiperboliskā tangensa funkcija un |
— |
ziņošanas vajadzībām rezultātu noapaļo līdz tuvākajai vatu desmitdaļai. |
7. vienādojums
Ieslēgta režīma jaudas prasība attiecībā uz informatīvajiem displejiem
PON ≤ PON_MAX + PABC
kur:
— |
PON ir ieslēgta režīma jauda (vatos), to mērot atbilstoši 6.3. vai 6.4. iedaļā aprakstītajai testa metodei, |
— |
PON_MAX ir ieslēgta režīma maksimālā jauda (vatos) atbilstoši 6. vienādojumam un |
— |
PABC ir ieslēgta režīma jaudas (vatos) pielaide ABC atbilstoši 8. vienādojumam. |
3.4.2. Informatīvajiem displejiem, kuriem ABC ir iespējota pēc noklusējuma, jaudas pielaidi (PABC), ko aprēķina atbilstoši 8. vienādojumam, pieskaita PON_MAX, ko aprēķina atbilstoši 6. vienādojumam, ja ieslēgta režīma (RABC) jaudas samazinājums, ko aprēķina atbilstoši 3. vienādojumam, ir vismaz 20 procenti.
8. vienādojums
Ieslēgta režīma jaudas pielaides aprēķināšana informatīvajiem displejiem, ja ABC ir iespējota pēc noklusējuma
PABC = 0,05 × PON_MAX
kur:
— |
PABC ir izmērītā ieslēgta režīma jaudas (vatos) pielaide attiecībā uz ABC un |
— |
PON_MAX ir prasība attiecībā uz ieslēgta režīma maksimālo jaudu (vatos). |
3.5. Miega režīma prasības attiecībā uz informatīvajiem displejiem
3.5.1. Izmērītā miega režīma jauda (PSLEEP) (vatos) ir mazāka par vai vienāda ar maksimālās miega režīma jaudas prasības (PSLEEP_MAX) un visu pielaižu summu (tās piemērojot ne vairāk kā vienu reizi) atbilstoši 9. vienādojumam.
9. vienādojums
Miega režīma jaudas prasība attiecībā uz informatīvajiem displejiem
kur:
— |
PSLEEP ir izmērītā miega režīma jauda (vatos), |
— |
PSLEEP_MAX ir prasība attiecībā uz miega režīma maksimālo jaudu (vatos) atbilstoši 5. tabulai, |
— |
PN ir pilnas tīkla savienojamības pielaide (vatos) atbilstoši 6. tabulai, |
— |
POS ir klātbūtnes noteikšanas sensora pielaide (vatos) atbilstoši 7. tabulai un |
— |
PT ir skārienjutīgās tehnoloģijas pielaide (vatos) atbilstoši 7. tabulai. |
5. tabula
Miega režīma maksimālās jaudas prasība (PSLEEP_MAX) attiecībā uz informatīvajiem displejiem
PSLEEP_MAX
(vatos)
0,5
3.5.2. Ražojumiem, kuru pilna tīkla savienojamība ir apstiprināta, izmantojot ENERGY STAR testa metodes 6.7. iedaļu, piemēro 6. tabulā norādīto pielaidi.
6. tabula
Pilna tīkla savienojamības pielaide informatīvajiem displejiem
PN
(vatos)
3,0
3.5.3. Ražojumiem, kuri testēti ar miega režīmā aktivizētu klātbūtnes noteikšanas sensoru vai skārienjutīgo tehnoloģiju, piemēro 7. tabulā norādītās pielaides.
7. tabula
Papildu funkciju miega režīma jaudas pielaide informatīvajiem displejiem
Veids |
Ekrāna izmērs (collās) |
Pielaide (vatos) |
Klātbūtnes noteikšanas sensors POS |
Visi |
0,3 |
Skārienjutīgā funkcionalitāte PT (piemērojama tikai informatīvajiem displejiem, kuriem ekrāna izmērs ir lielāks par 30 collām) |
≤ 30 |
0,0 |
> 30 |
1,5 |
3.6. Izslēgta režīma prasības attiecībā uz visiem displejiem
3.6.1. Ražojumam nav nepieciešams izslēgts režīms, lai atbilstu kvalifikācijas prasībām. Ražojumiem, kuros izslēgts režīms tiek piedāvāts, izmērītā izslēgta režīma jauda (POFF) ir ne lielāka par 8. tabulā norādīto izslēgta režīma maksimālās jaudas prasību (POFF_MAX).
8. tabula
Prasība attiecībā uz izslēgta režīma maksimālo jaudu (POFF_MAX)
POFF_MAX
(vatos)
0,5
3.7. Prasības attiecībā uz spožuma norādīšanu
3.7.1. Maksimālo deklarēto un maksimālo izmērīto spilgtumu norāda visiem ražojumiem. Spožumu piegādes konfigurācijā norāda visiem ražojumiem, izņemot tiem, kuriem ABC ir iespējota pēc noklusējuma.
4. Testa prasības
4.1. Testa metodes
4.1.1. Lai noteiktu atbilstību ENERGY STAR prasībām, izmanto 9. tabulā norādītās testa metodes.
9. tabula
Atbilstības ENERGY STAR prasībām noteikšanas testa metodes
Ražojuma veids |
Testa metode |
Visi ražojumu veidi un ekrānu izmēri |
ENERGY STAR testa metode displeja enerģijas patēriņa noteikšanai |
Uzlabotas veiktspējas displeji |
Starptautiskās Displeju metroloģijas komitejas (ICDM) Informācijas displeju mērījumu standarts, versija 1.03 |
Displeji, kuriem norādīta pilna tīkla savienojamība |
CEA-2037-A, televizoru enerģijas patēriņa noteikšana |
4.2. Testēšanai nepieciešamais vienību skaits
4.2.1. Kā noteikts 1. iedaļā, testēšanai izraugās vienu reprezentatīva modeļa ierīci.
4.2.2. Ražojumu saimes atbilstības noteikšanas nolūkos par reprezentatīvu modeli uzskata ražojuma konfigurāciju, kura katrā saimes ražojumu kategorijā ir ar vislielāko enerģijas patēriņu.
5. Lietotāja saskarne
5.1. Ražotāji tiek aicināti projektēt ražojumus saskaņā ar lietotāja saskarnes standartu IEEE P1621: standarts attiecībā uz lietotāja saskarnes elementiem birojos/klientu vidē izmantojamo elektronisko ierīču jaudas regulēšanai. Sīkāku informāciju skatīt tīmekļa vietnē http://energy.lbl.gov/controls/.
6. Spēkā stāšanās datums
6.1. Spēkā stāšanās datums: ENERGY STAR 7.0 versijas displeja specifikācija stājas spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. Lai ražojuma modelis varētu saņemt ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kura ir spēkā tā ražošanas datumā. Katrai ražojuma vienībai ir savs ražošanas datums, un tas ir datums, kad ražojuma vienību uzskata par pilnīgi samontētu.
6.2. Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: Eiropas Komisija patur tiesības mainīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiskas un/vai tirgus izmaiņas ietekmē tās lietderību attiecībā uz patērētājiem, rūpniecības nozari vai vidi. Ievērojot pašreizējo politiku, specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa darbmūža laiku.
7. Apsvērumi attiecībā uz turpmāku pārskatīšanu
7.1. Ieslēgta režīma līdzstrāvas jaudas robežvērtība. ASV VAA un Eiropas Komisija ir ieinteresētas apsvērt atsevišķu ieslēgta režīma maksimālās jaudas prasību standarta līdzstrāvas ražojumiem, kam nav vajadzīgs maiņstrāvas/līdzstrāvas pārveidošanas aprēķins. VAA un Eiropas Komisija paredz, ka šie ražojumi kļūs populārāki tirgū līdz ar jaunāko USB standartu, un cer saņemt par šiem ražojumiem papildu datus, kas iegūti no tiešiem līdzstrāvas testiem.
DISPLEJU TESTA GALĪGĀ METODE
2015. g. sept. redakcija
1. Pārskats
Lai noteiktu ražojuma atbilstību ENERGY STAR displeju specifikācijas prasībām, izmanto šo testa metodi.
2. Piemērojamība
Šī testa metode ir piemērojama visiem ražojumiem, kas ir tiesīgi saņemt marķējumu atbilstoši ENERGY STAR ražojumu specifikācijai displejiem.
3. Definīcijas
Ja vien nav norādīts citādi, visi šajā dokumentā izmantotie termini atbilst ENERGY STAR specifikācijā displejiem ietvertajām definīcijām.
A. Resursdators: aprīkojums vai iekārta, ko displeju testēšanā izmanto kā video/audio signāla avotu. Tas var būt dators vai jebkura cita iekārta, kura spēj nodrošināt videosignālu.
4. Testa iekārtas uzstādīšana
A. |
Testa iekārtas uzstādīšana un instrumenti: testa iekārtas uzstādīšana un instrumenti visām šīs metodes daļām atbilst Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) prasībām standartā 62301:2011 “Mājsaimniecības elektriskās iekārtas – nodroses barošanas mērījumi”, 4. iedaļa “Vispārīgi mērīšanas nosacījumi”, ja vien šajā dokumentā nav norādīts citādi. Ja prasības ir savstarpēji pretrunīgas, par galveno uzskata ENERGY STAR testa metodi. |
B. |
Maiņstrāvas ieejas jauda: ražojumus, kurus var darbināt no maiņstrāvas tīkla, pieslēdz pie paredzētajam tirgum atbilstoša sprieguma avota, kā norādīts 10. tabulā. Ja kopā ar ražojumu ir piegādāts ārējais barošanas avots, to izmanto ražojuma pieslēgšanai pie norādītā sprieguma avota. 10. tabula Ieejas jaudas prasības ražojumiem
|
C. |
Līdzstrāvas ieejas jauda
|
D. |
Vides temperatūra: vides temperatūra ir 23° C ± 5° C. |
E. |
Relatīvais mitrums: relatīvais mitrums ir no 10 % līdz 80 %. |
F. |
Testējamās iekārtas (UUT) novietojums
|
G. |
Gaismas avots testēšanai ieslēgtā režīmā
|
H. |
Jaudas mērierīce. Jaudas mērierīcēm ir šādi raksturlielumi:
|
I. |
Spožuma un apgaismojuma mērierīces
|
J. |
Mērījumu precizitāte
|
5. Testa veikšana
5.1. Jaudas mērījumu veikšanas vadlīnijas
A. |
Testēšana ar rūpnīcas noklusējuma iestatījumiem: jaudas mērījumus miega un ieslēgtā režīmā veic, ražojumam atrodoties piegādes konfigurācijā, visas lietotāja konfigurējamās opcijas iestatot uz rūpnīcas noklusējuma vērtībām, ja vien šajā testa metodē nav norādīts citādi.
|
B. |
Izvietošanas punkta (POD) moduļi: papildu POD moduļus neuzstāda. |
C. |
Pieslēdzami moduļi: papildu pieslēdzamus moduļus no displeja noņem, ja displeju var testēt atbilstoši testa metodei bez uzstādīta moduļa. |
D. |
Miega režīms ar vairākām funkcijām: ja ražojums piedāvā vairākas iespējas ierīces darbībai miega režīmā (piemēram, ātrā ieslēgšanās) vai vairākas metodes, kā pāriet miega režīmā, tad mēra un reģistrē jaudu visu miega režīmu darbības laikā. Visu testēšanu miega režīmā veic atbilstoši 6.5. iedaļai. |
5.2. Jaudas mērījumu veikšanas nosacījumi
A. |
Jaudas mērījumi
|
B. |
Tumšas telpas apstākļi
|
C. |
UUT konfigurācija un vadība
|
D. |
Izšķirtspēja un atsvaidzes intensitāte
|
E. |
Ievades signāla līmeņu precizitāte: izmantojot analogās saskarnes, ieejas videosignāls ir ± 2 % robežās no references baltā un melnā līmeņa. Izmantojot ciparu saskarnes, testētājs nekoriģē un nemodificē avota videosignālu attiecībā uz krāsu, izņemot saspiešanu/izvēršanu un kodēšanu/atkodēšanu pārsūtīšanas vajadzībām, ja nepieciešams. |
F. |
Reālās jaudas koeficients: programmas dalībnieki ziņo, kāds ir UUT reālās jaudas koeficients (PF) ieslēgta režīma mērījumu laikā. Jaudas koeficienta vērtības reģistrē ar tādu pašu frekvenci kā jaudas vērtības (PON). Ziņojumā ietveramais jaudas koeficients ir visu ieslēgtā režīmā iegūto mērījumu vidējā vērtība. |
G. |
Testa materiāli
|
H. |
Video ieejas signāls
|
6. Testa procedūras visiem ražojumiem
6.1. UUT pirmstesta inicializēšana
A. |
Pirms testēšanas UUT inicializē, rīkojoties šādi:
|
6.2. Spožuma testēšana
A. |
Spožuma testēšanu veic tūlīt pēc iesildīšanas perioda un tumšā telpā. Ražojuma ekrāna spožums, to mērot, kad UUT atrodas izslēgtā režīmā, nepārsniedz 1,0 luksu. |
B. |
Spožumu mēra perpendikulāri ražojuma ekrāna centram, izmantojot spožuma mērierīci un atbilstoši tās lietošanas rokasgrāmatā sniegtajiem norādījumiem. |
C. |
Spožuma mērierīces stāvoklis attiecībā pret ražojuma ekrānu saglabājas nemainīgs visu testēšanas laiku. |
D. |
Ražojumiem, kas aprīkoti ar ABC, spožuma mērīšanu veic ar atspējotu ABC. Ja ABC atspējot nav iespējams, spožuma mērījumus veic perpendikulāri ražojuma ekrāna centram, gaismai krītot tieši uz UUT apkārtējā apgaismojuma sensora ar vismaz 300 luksu intensitāti. |
E. |
Spožuma mērīšanu veic šādi:
|
F. |
Ja vien nav norādīts citādi, kontrasta iestatījumu turpmākajiem ieslēgta režīma testiem atstāj maksimālajā līmenī. |
6.3. Ieslēgta režīma testēšana ražojumiem, kuriem ABC nav iespējota pēc noklusējuma
A. |
Pēc spožuma testēšanas un pirms ieslēgta režīma jaudas mērīšanas UUT spožumu iestata, rīkojoties šādi:
|
B. |
UUT, kas spēj atainot IEC signālus, ieslēgta režīma jaudu (PON) mēra atbilstoši IEC 62087:2011 11.6.1. iedaļā “Mērījumi, izmantojot dinamiskās apraides satura videosignālu” sniegtajiem norādījumiem. UUT, kas nespēj atainot IEC signālus, ieslēgta režīma jaudu (PON) mēra šādi:
|
6.4. Ieslēgta režīma testēšana ražojumiem, kuriem ABC ir iespējota pēc noklusējuma
Ieslēgta režīma vidējo jaudas patēriņu ražojumam nosaka, izmantojot dinamiskās apraides saturu, kā noteikts standartā IEC 62087:2011. Ja ražojums nespēj atainot IEC signālu, tad visām nākamajām darbībām izmanto VESA FPDM2 L80 testa paraugu, kā aprakstīts 6.3.B.5. iedaļā.
A. |
UUT stabilizē 30 minūtes. To veic, trīs reizes 10 minūtes atkārtojot IEC dinamiskās apraides satura video signālu. |
B. |
Iestata testēšanai izmantotās lampas radīto apgaismojumu uz 12 luksiem, to mērot pie apkārtējās gaismas sensora virsmas. |
C. |
Pievada 10 minūšu ilgu dinamiskās apraides satura videosignālu. 10 minūšu ilgā dinamiskās apraides satura videosignāla pievadīšanas laikā mēra un reģistrē jaudas patēriņu P12. |
D. |
Atkārto 6.4.B un 6.4.C darbību 300 luksu apkārtējā apgaismojuma līmenim, lai izmērītu P300. |
E. |
Atspējo ABC un izmēra ieslēgta režīma jaudu (PON) atbilstoši 6.3. iedaļā sniegtajiem norādījumiem. Ja ABC atspējot nav iespējams, jaudas mērījumus veic, rīkojoties šādi:
|
6.5. Miega režīma testēšana
A. |
Miega režīma jaudu (PSLEEP) mēra atbilstoši standartam IEC 62301:2011 ar 5. iedaļā sniegtajiem papildu norādījumiem. |
B. |
Lai veiktu miega režīma testu, UUT pieslēdz resursdatoram tāpat, kā veicot ieslēgta režīma testu. Ja iespējams, tad miega režīmu aktivizē, ieslēdzot miega režīmu resursdatoram. Attiecībā uz resursdatoru miega režīms ir definēts ENERGY STAR datoru specifikācijas versijā 6.1. |
C. |
Ja ražojumam ir vairāki miega režīmi, kurus var izraudzīties manuāli, vai arī ražojums var pāriet miega režīmā dažādos veidos (piemēram, izmantojot tālvadību vai ieslēdzot miega režīmu resursdatoram), tad mērījumus veic un reģistrē visiem miega režīmiem. Ja ražojums automātiski veic pārejas starp dažādajiem miega režīmiem, tad mērījumu veic pietiekami ilgi, lai iegūtu vidējo vērtību visiem miega režīmiem. Šim mērījumam joprojām ir jāatbilst standarta IEC 62301:2011 5.3. iedaļā izklāstītajām prasībām (piem, stabilitāte, mērījuma periods utt.). |
6.6. Izslēgta režīma testēšana
A. |
Ražojumiem, kuriem ir izslēgta režīma funkcija, pēc miega režīma testa ir jāiniciē izslēgtais režīms, izmantojot visērtāk pieejamo barošanas slēdzi. |
B. |
Mēra izslēgta režīma jaudu (POFF) atbilstoši standarta IEC 62301:2011 5.3.1. iedaļā sniegtajiem norādījumiem. Dokumentē regulējumus un darbību secību, kas nepieciešamas, lai aktivizētu izslēgto režīmu. |
C. |
Veicot izslēgta režīma jaudas mērīšanu, jebkādas ievades, ar kurām tiek sinhronizēts signāla pārbaudes cikls, var tikt ignorētas. |
6.7. Papildu testēšana
A. |
Ražojumiem, kuriem ir datu/tīklošanas iespējas vai tilta savienojuma funkcijas, papildus testiem, kurus veic ar aktivizētām datu/tīklošanas iespējām un izveidotu tilta savienojumu (sk. 5.2.C.1. iedaļu), miega režīma testēšanu veic ar deaktivētām datu/tīklošanas funkcijām un bez izveidotiem tīkla savienojumiem atbilstoši 5.2.C.1.b) un c) iedaļā sniegtajiem norādījumiem. |
B. |
Pilnas tīkla savienojamības esību nosaka, miega režīmā testējot displeja tīkla aktivitāti, atbilstoši standarta CEA-2037-A Televizoru jaudas patēriņa noteikšana 6.7.5.2. iedaļai atbilstoši šādiem norādījumiem:
|
(1) http://www.gpo.gov/fdsys/pkg/CFR-2011-title10-vol3/pdf/CFR-2011-title10-vol3-sec430-2.pdf
(2) IEEE 802 – Telekomunikācijas un informācijas apmaiņa starp sistēmām. Lokālie un pilsēttīkla savienojumi. 11. daļa “Bezvadu lokālā tīkla fiziskās piekļuves vadības (MAC) un fiziskā slāņa (PHY) specifikācijas”.
(3) 3. daļa. Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpiekļuves (CSMA/DA) metode un fizisko slāņu specifikācijas. 5. grozījums “Energoefektīva Ethernet tīkla fiziskas piekļuves kontroles parametri, fiziskie slāņi un pārvaldības parametri”.
1.10.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 268/113 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1757
(2016. gada 29. septembris)
par Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcija “Eiropas Multidisciplinārā jūras gultnes un vertikālā ūdens slāņa observatorija” (EMSO ERIC) izveidi
(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 5542)
(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču, grieķu, itāļu, portugāļu, rumāņu un spāņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Portugāle, Rumānija un Apvienotā Karaliste ir Komisiju lūgušas izveidot Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju “Eiropas Multidisciplinārā jūras gultnes un vertikālā ūdens slāņa observatorija” (EMSO ERIC). |
(2) |
Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Portugāle, Rumānija un Apvienotā Karaliste ir vienojušās, ka EMSO ERIC uzņēmējdalībvalsts būs Itālija. |
(3) |
Komisija pieteikumu ir izvērtējusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 5. panta 2. punktu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajām prasībām. |
(4) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Ar šo tiek izveidots Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs “Eiropas Multidisciplinārā jūras gultnes un vertikālā ūdens slāņa observatorija” (EMSO ERIC).
2. EMSO ERIC statūtu pamatelementi ir norādīti pielikumā.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.
Briselē, 2016. gada 29. septembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Carlos MOEDAS
(1) OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.
PIELIKUMS
EMSO ERIC STATŪTU PAMATELEMENTI
1. UZDEVUMI UN DARBĪBAS
1. |
EMSO ERIC uzdevumi ir šādi:
|
2. |
Veicot uzdevumus, EMSO ERIC:
|
2. JURIDISKĀ ADRESE
EMSO ERIC juridiskā adrese ir Romā, Itālijas Republikas teritorijā (turpmāk “uzņēmējs dalībnieks”).
3. NOSAUKUMS
Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs “Eiropas Multidisciplinārā jūras gultnes un vertikālā ūdens slāņa observatorija” (EMSO ERIC) ir izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 723/2009.
4. DARBĪBAS ILGUMS UN LIKVIDĀCIJAS PROCEDŪRA
1. |
EMSO ERIC izveido līdz 2024. gada 31. decembrim. |
2. |
Dalībnieku kopsapulce var nolemt EMSO ERIC likvidēt ar divu trešdaļu klātesošo dalībnieku balsu vairākumu. |
3. |
Par lēmumu EMSO ERIC likvidēt un par likvidācijas pabeigšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 16. pantu paziņo ģenerāldirektors. |
4. |
Pēc EMSO ERIC parādu nomaksas atlikušos aktīvus sadala starp dalībniekiem tam, kādi slēgšanas brīdī ir to uzkrātie ieguldījumi EMSO ERIC. |
5. PAMATPRINCIPI
5.1. Lietotāju piekļuves politika
a) |
Ciktāl iespējams, piekļuvi EMSO ERIC iegūtajiem datiem, ņemot vērā trešo personu licences un visas iepriekšējas vienošanās, nodrošina bez maksas un tie ir pieejami visiem zinātnisku institūciju biedriem un citām ieinteresētajām personām. Piekļuvi EMSO ERIC infrastruktūrai nodrošina arī kvalificētām Eiropas un starptautiskajām zinātniskajām kopienām, kuru projektus šādai vajadzībai izvērtē. EMSO ERIC izmanto atlases kritērijus, ko izstrādā pēc attiecīgās lietotāju zinātnieku kopienas padoma. Uz datu izmantošanu un vākšanu attiecas attiecīgie tiesību aktu noteikumi par datu privātumu. |
b) |
Dalībnieki īsteno saprātīgus centienus savās laboratorijās uzņemt zinātniekus, inženierus un tehniskos darbiniekus sadarbībai ar personām, kuras tieši iesaistītas EMSO ERIC darbībās. |
5.2. Zinātniskās izvērtēšanas politika
a) |
EMSO ERIC darbību ikgadējo zinātnisko izvērtēšanu veic Zinātniskā, tehniskā un ētikas padomdevēja komiteja. Izvērtējuma ziņojumu iesniedz apstiprināšanai dalībnieku kopsapulcē. |
b) |
EMSO ERIC darbības un darbību ik pēc pieciem gadiem izskata neatkarīgu ekspertu grupa, kuru ieceļ dalībnieku kopsapulce pēc Zinātniskās, tehniskās un ētikas padomdevējas komitejas ierosinājuma. |
5.3. Datu izplatīšanas politika
a) |
EMSO ERIC savāktos datus var izplatīt citiem lietotājiem, kas nav zinātnisku institūciju biedri, un citām ieinteresētajām personām un kvalificētām Eiropas un starptautiskām zinātniskajām kopienām, izvērtējot iekasējamo maksu. Šādu maksu aprēķina pēc visām izmaksām, kas saistītas ar to, ka attiecīgais lietotājs lieto EMSO ERIC infrastruktūru, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2), kā arī citiem piemērojamiem tiesību aktiem. Iepriekš minētā prasība pēc finansiāla ieguldījuma neattiecas uz pieprasījumiem pēc piekļuves katalogam, bet citu pieprasījumu gadījumā nepārsniedz saprātīgu summu. |
b) |
Ja EMSO ERIC iegūti dati tiek kopīgoti ar trešām personām, EMSO ERIC patur visas tiesības uz šādiem datiem. |
c) |
EMSO ERIC lietotāji tiek aicināti savus rezultātus publicēt zinātniski recenzētās zinātniskajās publikācijās un darīt tos zināmus zinātniskās konferencēs, kā arī citos plašsaziņas līdzekļos, kas paredzēti plašākai auditorijai, tostarp sabiedrībai, presei, iedzīvotāju grupām un izglītības iestādēm. |
d) |
EMSO ERIC izstrādā datu produktus ar pievienoto vērtību plašam privātā un publiskā sektora lietotāju lokam, cenšoties izstrādāt produktus, kas atbilst ieinteresēto personu vajadzībām. |
5.4. Intelektuālā īpašuma tiesību politika
a) |
Intelektuālais īpašums ir īpašums, kas definēts Konvencijas par Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu (pieņemta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā) 2. pantā. |
b) |
Jebkādas un visas intelektuālā īpašuma tiesības, ko radījis, ieguvis vai izstrādājis EMSO ERIC, pāriet un ir tikai un vienīgi EMSO ERIC īpašumā. |
c) |
Dalībnieku kopsapulce nosaka EMSO ERIC politiku, kas attiecas uz EMSO ERIC intelektuālā īpašuma tiesību identificēšanu, aizsardzību, pārvaldību un uzturēšanu, arī piekļuvi šīm tiesībām, kā noteikts EMSO ERIC īstenošanas noteikumos. |
d) |
Ģenerāldirektors, apspriežoties ar Izpildkomiteju, ierosina cenu noteikšanas politiku, kuras pamatā ir visu izmaksu segšanas princips, un to apstiprina dalībnieku kopsapulce. |
e) |
Attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību jautājumiem attiecības starp EMSO ERIC dalībniekiem un novērotājiem reglamentē attiecīgo dalībnieku un novērotāju valsts tiesību akti un starptautiskie nolīgumi, kuru līgumslēdzējas puses ir dalībnieki un novērotāji. |
f) |
Šo statūtu un īstenošanas noteikumu normas neskar dalībniekiem un novērotājiem jau iepriekš esošās intelektuālā īpašuma tiesības. |
5.5. Nodarbinātības politika, arī iespēju vienlīdzība
a) |
EMSO ERIC ir darba devējs, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas. EMSO ERIC darbinieku amatu kandidātu atlases procedūras ir pārredzamas un nediskriminējošas un nodrošina vienlīdzīgas iespējas. |
b) |
Darba līgumi atbilst piemērojamajiem tās valsts normatīvajiem aktiem, kurā darbinieki veic darbību. |
c) |
Ievērojot valsts tiesību aktu prasības, katrs dalībnieks savā jurisdikcijā atvieglo EMSO ERIC uzdevumu izpildē iesaistīto dalībnieku valstspiederīgo un viņu ģimenes locekļu pārvietošanos un uzturēšanos. |
5.6. Iepirkumu politika, kas atbilst pārredzamības, nediskriminēšanas un konkurences principiem
a) |
EMSO ERIC iepirkumu politika atbilst pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminēšanas un atklātas konkurences principiem. |
b) |
Iepirkumu politiku sīki izklāsta īstenošanas noteikumos. |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).