ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
59. sējums |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/1 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/590
(2016. gada 11. aprīlis)
par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21), kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 12. decembrim, tika pieņemts nolīguma teksts par to, kā stiprināt globālo reakciju uz klimata pārmaiņu draudiem. Parīzes nolīgums stāsies spēkā trīsdesmitajā dienā pēc dienas, kad vismaz 55 konvencijas puses, kas rada vismaz aplēstos 55 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, būs deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus. Konvencijas puses ir arī Savienība un tās dalībvalstis. |
(2) |
Nolīgumā inter alia ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis, kas atbilst mērķim temperatūras pieaugumu pasaulē noturēt krietni zem 2 °C atzīmes, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni, un turpināt centienus ierobežot to 1,5 °C robežās, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni. Lai šo mērķi sasniegtu, puses sagatavos, paziņos un uzturēs spēkā secīgus valsts noteiktus ieguldījumus. |
(3) |
Savienība un tās dalībvalstis 2015. gada 6. martā paziņoja savu iecerēto ieguldījumu, kas noteikts valstu līmenī un paredz apņemšanos sasniegt saistošo mērķrādītāju – līdz 2030. gadam iekšēji samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, kā noteikts Eiropadomes 2014. gada 23. oktobra secinājumos par klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam. |
(4) |
Nolīgums ir atvērts parakstīšanai Apvienoto Nāciju Organizācijas galvenajā mītnē Ņujorkā no 2016. gada 22. aprīļa līdz 2017. gada 21. aprīlim. |
(5) |
Nolīgums ir saskanīgs ar Līguma 191. pantā minētajiem Savienības mērķiem vides jomā, proti, saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēku veselību, sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas vai pasaules vides problēmas, un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām. |
(6) |
Savienībai ir tiesību akti, ar ko īstenot dažus no minētajiem mērķiem. Daļa no šiem pastāvošajiem Savienības tiesību aktiem būs jāpārskata, lai īstenotu dažus nolīguma noteikumus. |
(7) |
Tādēļ nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (1) ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu.
Parakstīšana notiek Ņujorkā 2016. gada 22. aprīlī vai pēc iespējas drīz pēc tam.
2. pants
Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Luksemburgā, 2016. gada 11. aprīlī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M.H.P. VAN DAM
(1) Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.
REGULAS
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/3 |
PADOMES REGULA (ES) 2016/591
(2016. gada 15. aprīlis),
ar kuru Regulā (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju izdara grozījumus attiecībā uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kas piemērojami sviesta un vājpiena pulvera iepirkšanai
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Piena un piena produktu nozare patlaban piedzīvo ilgstošu ievērojamas tirgus nelīdzsvarotības laikposmu. Pasaulē importa pieprasījums pēc piena un piena produktiem 2015. gadā kopumā saglabājās stabils salīdzinājumā ar 2014. gadu, bet produkcijas apjoms Savienībā un citos galvenajos eksporta reģionos būtiski palielinājās. |
(2) |
Ieguldījumi ar mērķi palielināt piena ražošanas jaudu, kas Savienībā veikti, gatavojoties piena kvotu atcelšanai un ņemot vērā labvēlīgās vidējā termiņa izredzes pasaules tirgū, ir devuši piena produkcijas nemitīgu pieaugumu Savienībā. Saražotā piena pārpalikumi tiek pārstrādāti ilgtermiņā uzglabājamos produktos, tādos kā sviests un vājpiena pulveris. |
(3) |
Sviesta un vājpiena pulvera cenas Savienībā 2014. un 2015. gadā attiecīgi samazinājās, un vājpiena pulvera cenas sasniedza valsts intervences cenu. Sviesta cenas pagaidām vēl ir augstākas par intervences cenu, taču joprojām turpina samazināties. |
(4) |
Padomes Regulā (ES) Nr. 1370/2013 (1) ir noteikti kvantitatīvi ierobežojumi sviesta un vājpiena pulvera iepirkšanai par fiksētu cenu, kas minēta minētajā regulā. Kad minētie ierobežojumi ir sasniegti, iepirkšana ir jāveic konkursa procedūrā, lai noteiktu maksimālo iepirkšanas cenu. |
(5) |
Kā ārkārtas pasākums ar mērķi nodrošināt valsts intervences mehānisma pastāvīgu pieejamību situācijā, kad piena un piena produktu nozares tirgū ir traucējumi, Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/1549 (2) ir noteikts agrāks sviesta un vājpiena pulvera valsts intervences laikposma sākšanas brīdis 2016. gadā, proti, tas sākas jau 1. janvārī. |
(6) |
Valsts intervences papildu laikposmā, kas 2016. gadam noteikts ar Deleģēto regulu (ES) 2015/1549, tika sasniegta puse no kvantitatīvā ierobežojuma daudzuma, kas vājpiena pulvera iepirkšanai par fiksētu cenu bija noteikts ar Regulu (ES) Nr. 1370/2013. |
(7) |
Lai palīdzētu piena un piena produktu nozarei atkal rast līdzsvaru valdošajos skarbajos tirgus apstākļos un saglabātu uzticēšanos valsts intervences mehānismu iedarbīgumam, ir lietderīgi palielināt kvantitatīvos ierobežojumus, kas 2016. gadā piemērojami sviesta un vājpiena pulvera iepirkšanai par fiksētu cenu. |
(8) |
Attiecībā uz gadījumiem, kad pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir uzsākta konkursa procedūra, nolūkā noteikt daudzumus, kas 2016. gadā pieejami sviesta un vājpiena pulvera iepirkšanai par fiksētu cenu, nebūtu jāņem vērā jebkuri daudzumi, kuri varētu būt iepirkti saskaņā ar minēto procedūru. |
(9) |
Lai panāktu šajā regulā paredzēto pagaidu pasākumu tūlītēju ietekmi tirgū un veicinātu cenu stabilizēšanos, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 1370/2013 3. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
“Atkāpjoties no pirmās daļas, kvantitatīvie ierobežojumi, kas noteikti sviesta un vājpiena pulvera iepirkšanai par fiksētu cenu, 2016. gadā ir šādi: 100 000 tonnu sviesta un 218 000 tonnu vājpiena pulvera. Jebkurus daudzumus, kas iepirkti saskaņā ar konkursa procedūru, kura norisinās 2016. gada 19. aprīlī, neatskaita no minētajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 15. aprīlī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A.G. KOENDERS
(1) Padomes Regula (ES) Nr. 1370/2013 (2013. gada 16. decembris) par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.).
(2) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1549 (2015. gada 17. septembris) par pagaidu ārkārtas pasākumiem piena un piena produktu nozarē, kas pagarina valsts intervences periodu sviestam un vājpiena pulverim 2015. gadā un nosaka agrāku sviesta un vājpiena pulvera valsts intervences periodu 2016. gadā (OV L 242, 18.9.2015., 28. lpp.).
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/5 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/592
(2016. gada 1. marts),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) ir tikusi informēta par kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, attiecībā uz kurām centrālajam darījumu partnerim ir piešķirta atļauja veikt tīrvērti. Attiecībā uz katru no šīm klasēm EVTI ir novērtējusi būtiskos kritērijus, saskaņā ar kuriem uz tām attiecina tīrvērtes pienākumu, tostarp standartizācijas pakāpi, apjomu un likviditāti, kā arī cenu noteikšanas informācijas pieejamību. EVTI, ņemot vērā vispārējo mērķi – sistēmiskā riska samazināšanu –, saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 648/2012 izklāstīto procedūru ir noteikusi, uz kurām kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm būtu jāattiecina tīrvērtes pienākums. |
(2) |
Viena kopīga un būtiska kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu iezīme ir laikposms līdz beigu termiņam. Tas atbilst noteiktam datumam, kurā beidzas kredītu atvasinātā instrumenta līgums. Minētā iezīme būtu jāņem vērā, nosakot, uz kurām kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm ir attiecināms tīrvērtes pienākums. |
(3) |
Dažādiem darījumu partneriem ir nepieciešami atšķirīgi laikposmi, lai noslēgtu nepieciešamās vienošanās par tādu kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums. Lai nodrošinātu, ka šis pienākums tiek īstenots pienācīgi un laikus, darījumu partneri būtu jāklasificē kategorijās, kurās uz pietiekami līdzīgiem darījumu partneriem tīrvērtes pienākums attiecas no tā paša datuma. |
(4) |
Pirmajā kategorijā būtu jāiekļauj gan finanšu, gan nefinanšu darījumu partneri, kas šīs regulas spēkā stāšanās dienā ir tīrvērtes dalībnieki vismaz vienam no attiecīgajiem centrālajiem darījumu partneriem un attiecībā uz vismaz vienu no kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, uz kurām attiecas tīrvērtes pienākums, jo šādiem darījumu partneriem jau ir pieredze ar brīvprātīgo tīrvērti un tie jau ir izveidojuši saikni ar minētajiem centrālajiem darījumu partneriem nolūkā veikt tīrvērti vismaz vienai no šīm klasēm. Nefinanšu darījumu partneriem, kas ir tīrvērtes dalībnieki, arī vajadzētu būt iekļautiem šajā pirmajā kategorijā, jo to pieredze un sagatavošanās centralizētajai tīrvērtei ir salīdzināma ar tajā iekļauto finanšu darījumu partneru pieredzi un sagatavošanos. |
(5) |
Otrajā kategorijā un trešajā kategorijā būtu jāiekļauj finanšu darījumu partneri, kas nav iekļauti pirmajā kategorijā, sagrupējot tos atbilstoši to tiesībspējas un darbībspējas pakāpei attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Finanšu darījumu partneru dažādo tiesībspējas un darbībspējas pakāpju diferencēšana būtu jābalsta uz apjomu, kādā tiek veikta darbība ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, un tāpēc būtu jānosaka kvantitatīvs slieksnis dalījumam starp otro kategoriju un trešo kategoriju, balstoties uz atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacīto vidējo kopsummu mēneša beigās. Šis slieksnis būtu jānosaka atbilstošā līmenī, lai diferencētu mazākus tirgus dalībniekus, vienlaikus arī otrās kategorijas ietvaros aptverot ievērojamu riska līmeni. Šim slieksnim arī vajadzētu būt pielāgotam starptautiskā mērogā saskaņotajam nodrošinājuma rezerves prasību slieksnim attiecībā uz atvasināto instrumentu necentralizētu tīrvērti, lai tādējādi veicinātu regulējuma konverģenci un lai mazinātu darījumu partneru izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu. Tāpat kā minētajos starptautiskajos standartos, lai gan kopumā slieksni piemēro grupas mērogā, ņemot vērā potenciālos riskus, kas piemīt visai grupai, ieguldījumu fondu gadījumā šis slieksnis būtu jāpiemēro atsevišķi katram fondam, jo parasti citu fondu saistības un ieguldījumu pārvaldītāja saistības neietekmē konkrēta fonda saistības. Tādējādi slieksnis būtu jāpiemēro katram fondam atsevišķi, ciktāl fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā katrs ieguldījumu fonds ir uzskatāms par pilnīgi nošķirtu un norobežotu aktīvu kopumu, kam nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai paša ieguldījumu pārvaldītāja. |
(6) |
Regulā (ES) Nr. 648/2012 minētā finanšu darījumu partneru definīcija neaptver dažus alternatīvos ieguldījumu fondus (“AIF”), lai gan to darbībspējas pakāpe attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem līdzinās šajā definīcijā ietverto AIF darbībspējai. Tādēļ AIF, kas klasificēti kā nefinanšu darījumu partneri, būtu jāiekļauj tajās pašās darījumu partneru kategorijās kā AIF, kas klasificēti kā finanšu darījumu partneri. |
(7) |
Ceturtajā kategorijā būtu jāiekļauj nefinanšu darījumu partneri, kas nav iekļauti pārējās kategorijās, ņemot vērā, ka tiem ir mazāka pieredze un darbībspēja ārpusbiržas atvasināto instrumentu un centralizētās tīrvērtes jomā nekā darījumu partneriem, kuri ietilpst pārējās kategorijās. |
(8) |
Jautājumā par dienu, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā attiecībā uz darījumu partneriem, kas ietilpst pirmajā kategorijā, būtu jāņem vērā tas, ka tiem var nebūt nepieciešamās, jau iepriekš pastāvošās saiknes ar centrālajiem darījumu partneriem attiecībā uz visām klasēm, uz kurām attiecas tīrvērtes pienākums. Turklāt darījumu partneri, kas ietilpst šajā kategorijā, ir uzskatāmi par tādiem, kas nodrošina piekļuvi tīrvērtei tādiem darījumu partneriem, kuri nav tīrvērtes dalībnieki, un ir sagaidāms, ka līdz ar tīrvērtes pienākuma stāšanos spēkā būtiski palielināsies klientu tīrvērte un netiešo klientu tīrvērte. Visbeidzot, šī pirmā darījumu partneru kategorija veido ievērojamu daļu no tādu kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu apjoma, kuriem jau tiek veikta tīrvērte, un to darījumu apjoms, kuriem ir veicama tīrvērte, ievērojami palielināsies pēc tam, kad stāsies spēkā šajā regulā noteiktais tīrvērtes pienākums. Tādēļ attiecībā uz darījumu partneriem, kuri ietilpst pirmajā kategorijā, būtu jānosaka termiņš, kas būtu saprātīgs un dotu iespēju sagatavoties papildu klašu tīrvērtei, kā arī reaģēt uz klientu tīrvērtes un netiešo klientu tīrvērtes pieaugumu un pielāgoties to darījumu apjoma kāpumam, kuriem veicama tīrvērte, proti, seši mēneši. Turklāt, nosakot datumu, kurā stājas spēkā tīrvērtes pienākums attiecībā uz pirmās kategorijas darījumu partneriem, būtu jāņem vērā arī tas, vai līdz brīdim, kad šī regula stājas spēkā, vairāk nekā viens centrālais darījumu partneris ir veicis tīrvērti tai pašai ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasei. Konkrētāk, ievērojams skaits darījumu partneru, kas mēģina vienlaikus slēgt tīrvērtes vienošanās ar tiem pašiem centrālajiem darījumu partneriem, nozīmētu, ka ir vajadzīgs ilgāks laiks nekā gadījumā, ja darījumu partneri var izvēlēties, ar kuru no vairākiem centrālajiem darījumu partneriem slēgt tīrvērtes vienošanās. Tādēļ būtu jāpiešķir papildu trīs mēnešu laikposms, lai nodrošinātu tīrvērtes pienākuma pareizu īstenošanu. |
(9) |
Jautājumā par dienu, kurā tīrvērtes pienākums stājas spēkā attiecībā uz darījumu partneriem, kuri ietilpst otrajā kategorijā vai trešajā kategorijā, būtu jāņem vērā tas, ka to lielākā daļa iegūs piekļuvi centrālajiem darījumu partneriem, kļūstot par kāda tīrvērtes dalībnieka klientu vai netiešo klientu. Šis process varētu ilgt 12 līdz 18 mēnešus atkarībā no darījumu partneru tiesībspējas un darbībspējas un to gatavības slēgt vienošanās ar tīrvērtes dalībniekiem, kuras ir nepieciešamas, lai veiktu līgumu tīrvērti. Turklāt, nosakot datumu, kurā stājas spēkā tīrvērtes pienākums attiecībā uz otrās un trešās kategorijas darījumu partneriem, būtu jāņem vērā arī tas, vai līdz brīdim, kad šī regula stājas spēkā, vairāk nekā viens centrālais darījumu partneris jau veic tīrvērti tai pašai ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasei. Konkrētāk, ievērojams skaits darījumu partneru, kas mēģina vienlaikus slēgt tīrvērtes vienošanās ar tiem pašiem centrālajiem darījumu partneriem, nozīmētu, ka ir vajadzīgs ilgāks laiks nekā gadījumā, ja darījumu partneri var izvēlēties, ar kuru no vairākiem centrālajiem darījumu partneriem slēgt tīrvērtes vienošanās. Tādēļ būtu jāpiešķir papildu trīs mēnešu laikposms, lai nodrošinātu tīrvērtes pienākuma pareizu īstenošanu. |
(10) |
Jautājumā par dienu, kurā tīrvērtes pienākums stājas spēkā attiecībā uz darījumu partneriem, kas ietilpst ceturtajā kategorijā, būtu jāņem vērā to tiesībspēja un darbībspēja, kā arī tas, ka to pieredze ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem un centralizēto tīrvērti ir mazāka nekā darījumu partneriem, kuri ietilpst pārējās kategorijās. |
(11) |
Attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuri noslēgti starp darījumu partneri, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī, un citu darījumu partneri, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ja abi ietilpst vienā grupā, pilnā apmērā ir iekļauti kopīgā konsolidācijā un uz tiem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras, būtu jāparedz atlikts tīrvērtes pienākuma piemērošanas datums. Šādai atliktai piemērošanai būtu jānodrošina, ka uz ierobežotu laikposmu – apstākļos, kad nepastāv Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktā minētie īstenošanas akti, kas aptvertu šīs regulas pielikumā minētos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus un tādas tiesību sistēmas ārpus Savienības, kurās uzņēmējdarbību veic darījumu partneri, – tīrvērtes pienākums uz minētajiem līgumiem neattiecas. Kompetentām iestādēm būtu jāspēj iepriekš pārbaudīt, vai darījumu partneri, kas noslēdz šādus līgumus, ietilpst vienā grupā un atbilst pārējiem Regulā (ES) Nr. 648/2012 izklāstītajiem grupas iekšējo darījumu nosacījumiem. |
(12) |
Atšķirībā no ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuru darījumu partneri ir nefinanšu darījumu partneri, tādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu gadījumā, kuru darījumu partneri ir finanšu darījumu partneri, Regula (ES) Nr. 648/2012 paredz, ka tīrvērtes pienākumu piemēro tad, ja līgumi noslēgti pēc paziņojuma nosūtīšanas uz EVTI pēc tam, kad centrālajam darījumu partnerim ir piešķirta atļauja veikt konkrētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu klases tīrvērti, bet pirms dienas, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā, un ja to attaisno minēto līgumu atlikušais termiņš dienā, kad stājas spēkā tīrvērtes pienākums. Tīrvērtes pienākuma attiecināšanai uz minētajiem līgumiem būtu jāatbilst mērķim – nodrošināt vienveidīgu un saskaņotu Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanu. Ar tā palīdzību varētu veicināt finanšu stabilitāti un mazināt sistēmisko risku, kā arī nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem apstākļos, kad uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu klasi tiek attiecināts tīrvērtes pienākums. Tāpēc būtu jānosaka tāds minimālais atlikušais termiņš, kas nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu. |
(13) |
Pirms stājas spēkā regulatīvie tehniskie standarti, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu, darījumu partneri nevar prognozēt, vai dienā, kad stāsies spēkā tīrvērtes pienākums, šis pienākums attieksies uz to noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem. Šī nenoteiktība ievērojami ietekmē tirgus dalībnieku spēju precīzi noteikt cenu to noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, jo uz līgumiem, kuriem veic centralizētu tīrvērti, attiecas nodrošinājuma režīms, kas atšķiras no tā režīma, kurš attiecas uz līgumiem, kuriem veic necentralizētu tīrvērti. Ja nākotnes (forward) tīrvērte tiktu attiecināta uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā (neatkarīgi no to atlikušā termiņa dienā, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā), tas varētu mazināt darījumu partneru spēju atbilstoši ierobežot savus tirgus riskus un varētu vai nu ietekmēt tirgus darbību un finanšu stabilitāti, vai arī liegt tiem iespēju veikt savu parasto darbību, ierobežojot risku ar citiem piemērotiem līdzekļiem. |
(14) |
Turklāt uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pirms tīrvērtes pienākuma stāšanās spēkā, tīrvērtes pienākums nebūtu jāattiecina līdz laikam, kad šādus līgumus noslēgušie darījumu partneri var konstatēt, kurā kategorijā tie ietilpst, kādi centrālie darījumu partneri ir pieejami minēto līgumu tīrvērtes veikšanai un vai uz tiem attiecas konkrētu līgumu (tostarp to grupas iekšējo darījumu) tīrvērtes pienākums, un kad tie varēs īstenot vienošanās, kas nepieciešamas, lai noslēgtu šādus līgumus, ņemot vērā tīrvērtes pienākumu. Tāpēc, lai nodrošinātu tirgus pienācīgu darbību un stabilitāti, kā arī vienlīdzīgu konkurenci starp darījumu partneriem, būtu atbilstoši uzskatīt, ka neatkarīgi no minēto līgumu atlikušā termiņa tīrvērtes pienākums uz tiem nebūtu jāattiecina. |
(15) |
Uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pēc EVTI informēšanas pēc tam, kad centrālajam darījumu partnerim ir piešķirta atļauja veikt konkrētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu klases tīrvērti, bet pirms dienas, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā, nebūtu jāattiecina tīrvērtes pienākums, ja šādi līgumi sistēmiskā riska ziņā nav ievērojami nozīmīgi vai ja tīrvērtes pienākuma attiecināšana uz tiem varētu apdraudēt vienveidīgu un saskaņotu Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanu. Darījumu partneru kredītrisks, kas saistīts ar kredītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem ir ilgāks termiņš, tirgū pastāv ilgāk nekā kredītrisks, kas saistīts ar kredītu ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem ar īsu atlikušo termiņu. Ja tīrvērtes pienākums tiktu attiecināts uz līgumiem ar īsu atlikušo termiņu, tas nozīmētu slogu darījumu partneriem, kas nebūtu samērīgs ar mazinātā riska apmēru. Turklāt kredītu ārpusbiržas atvasinātie instrumenti ar īsu atlikušo termiņu veido salīdzinoši nelielu daļu no tirgus kopapjoma un tādējādi salīdzinoši nelielu daļu no sistēmiskā riska kopapjoma, kas saistīts ar šo tirgu. Tādēļ būtu jānosaka tādi minimālie atlikušie termiņi, kas nodrošinātu, ka uz līgumiem, kuru atlikušais termiņš nepārsniedz dažus mēnešus, tīrvērtes pienākums neattiecas. |
(16) |
Darījumu partneri, kas ietilpst trešajā kategorijā, uzņemas salīdzinoši nelielu daļu no vispārējā sistēmiskā riska, un tiem ir mazāka tiesībspēja un darbībspēja attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem nekā darījumu partneriem, kuri ietilpst pirmajā kategorijā vai otrajā kategorijā. Būtiski ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu elementi, tostarp cenu noteikšana kredītu ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums un kuri noslēgti pirms šā pienākuma stāšanās spēkā, īsā laikā būs jāpielāgo, lai tajos iekļautu tīrvērti, kas notiks tikai vairākus mēnešus pēc līguma noslēgšanas. Šis nākotnes tīrvērtes process ir saistīts ar svarīgiem cenu noteikšanas modeļa pielāgojumiem un šādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu dokumentācijas grozījumiem. Darījumu partneriem, kas ietilpst trešajā kategorijā, ir ļoti nelielas iespējas savos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos iekļaut šādu nākotnes tīrvērti. Tādējādi, ja uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms tīrvērtes pienākuma stāšanās spēkā, attiecinātu tīrvērtes pienākumu, tiktu mazināta šo darījumu partneru spēja pienācīgi ierobežot savus riskus un vai nu tiktu ietekmēta tirgus darbība un stabilitāte, vai arī šiem darījumu partneriem tiktu liegta iespēja veikt savu parasto darbību, ja tie nevarētu turpināt ierobežot riskus. Tādēļ uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kurus pirms tīrvērtes pienākuma stāšanās spēkā ir noslēguši trešajā kategorijā ietilpstoši darījumu partneri, tīrvērtes pienākums nebūtu jāattiecina. |
(17) |
Turklāt ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kas noslēgti starp darījumu partneriem, kuri ietilpst vienā grupā, var tikt atbrīvoti no tīrvērtes pienākuma (ja vien ir ievēroti konkrēti nosacījumi), lai izvairītos no grupas iekšējo riska pārvaldības procesu efektivitātes mazināšanās un lai tādējādi neapdraudētu Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējā mērķa sasniegšanu. Tāpēc uz grupas iekšējiem darījumiem, kuri atbilst konkrētiem nosacījumiem un kuri ir noslēgti pirms dienas, kad attiecībā uz šādiem darījumiem stājas spēkā tīrvērtes pienākums, tīrvērtes pienākums nebūtu jāattiecina. |
(18) |
Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko EVTI ir iesniegusi Komisijai. |
(19) |
EVTI ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz kuru ir balstīta šī regula, ir izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus, kā arī ir lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) 37. pantu, un ir apspriedusies ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ārpusbiržas atvasināto instrumentu klases, uz kurām attiecas tīrvērtes pienākums
Uz šīs regulas pielikumā minētajām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm attiecas tīrvērtes pienākums.
2. pants
Darījumu partneru kategorijas
1. Šīs regulas 3. un 4. panta vajadzībām darījumu partnerus, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, iedala šādās kategorijās:
a) |
1. kategorijā ietilpst darījumu partneri, kuri dienā, kad stājas spēkā šī regula, ir tīrvērtes dalībnieki Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 14. punkta izpratnē attiecībā uz vismaz vienu no šīs regulas pielikumā minētajām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm vismaz vienam no centrālajiem darījumu partneriem, kuri pirms minētās dienas ir saņēmuši atļauju (vai ir atzīti) veikt vismaz vienas šādas klases tīrvērti; |
b) |
2. kategorijā ietilpst darījumu partneri, kuri neietilpst 1. kategorijā, bet kuri ietilpst grupā, kuras vēl nedzēsto atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, bruto nosacītā vidējā kopsumma mēneša beigās attiecībā uz 2016. gada janvāri, februāri un martu pārsniedz 8 miljardus EUR un kuri atbilst jebkurai no šādām pazīmēm:
|
c) |
3. kategorijā ietilpst darījumu partneri, kuri neietilpst 1. vai 2. kategorijā un kuri atbilst jebkurai no šādām pazīmēm:
|
d) |
4. kategorijā ietilpst nefinanšu darījumu partneri, kuri neietilpst 1., 2. un 3. kategorijā. |
2. Aprēķinot 1. punkta b) apakšpunktā minēto grupas vēl nedzēsto bruto nosacīto vidējo kopsummu mēneša beigās, aprēķinā iekļauj visus grupas atvasinātos instrumentus, kuru tīrvērti veic necentralizēti, tostarp ārvalstu valūtu nākotnes darījumus, mijmaiņas darījumus un valūtu mijmaiņas darījumus.
3. Ja darījumu partneri ir alternatīvie ieguldījumu fondi, kas definēti Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (4) 1. panta 2. punktā, šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto 8 miljardu EUR slieksni piemēro atsevišķi katram fondam.
3. pants
Dienas, kurās stājas spēkā tīrvērtes pienākums
1. Attiecībā uz līgumiem, kas ietilpst kādā no pielikumā minētajām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm, tīrvērtes pienākums stājas spēkā:
a) |
2017. gada 9. februārī attiecībā uz darījumu partneriem, kas ietilpst 1. kategorijā; |
b) |
2017. gada 9. augustā attiecībā uz darījumu partneriem, kas ietilpst 2. kategorijā; |
c) |
2018. gada 9. februārī attiecībā uz darījumu partneriem, kas ietilpst 3. kategorijā; |
d) |
2019. gada 9. maijā attiecībā uz darījumu partneriem, kas ietilpst 4. kategorijā. |
Ja līgums ir noslēgts starp diviem darījumu partneriem, kas ietilpst dažādās darījumu partneru kategorijās, tīrvērtes pienākums attiecībā uz šo līgumu stājas spēkā vēlākajā datumā.
2. Atkāpjoties no 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta, attiecībā uz līgumiem, kas ietilpst kādā no pielikumā minētajām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm un kas noslēgti starp darījumu partneriem, kuri neietilpst 4. kategorijā, bet kuri ietilpst vienā grupā, un ja viens darījumu partneris uzņēmējdarbību veic trešā valstī, bet otrs darījumu partneris uzņēmējdarbību veic Savienībā, tīrvērtes pienākums stājas spēkā:
a) |
2019. gada 9. maijā, ja nav pieņemts Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktā paredzētais lēmums par līdzvērtību minētās regulas 4. panta vajadzībām, kas aptvertu šīs regulas pielikumā minētos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus attiecībā uz konkrēto trešo valsti; vai |
b) |
ja ir pieņemts Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktā paredzētais lēmums par līdzvērtību minētās regulas 4. panta vajadzībām, kas aptver šīs regulas pielikumā minētos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus attiecībā uz konkrēto trešo valsti, vēlākajā no šādiem datumiem:
|
Šo izņēmumu piemēro vienīgi tad, ja darījumu partneri atbilst šādiem nosacījumiem:
a) |
darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī, ir finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris; |
b) |
darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ir:
|
c) |
abi darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. panta 3. punktu pilnā apmērā ir iekļauti kopīgā konsolidācijā; |
d) |
uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras; |
e) |
darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ir rakstveidā informējis savu kompetento iestādi, ka ir ievēroti a), b), c) un d) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi un 30 kalendāro dienu laikā pēc šādas informācijas saņemšanas kompetentā iestāde ir apliecinājusi, ka šie nosacījumi ir ievēroti. |
4. pants
Minimālais atlikušais termiņš
1. Attiecībā uz finanšu darījumu partneriem, kas ietilpst 1. kategorijā, dienā, kad stājas spēkā tīrvērtes pienākums, Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētais minimālais atlikušais termiņš ir:
a) |
pieci gadi un trīs mēneši attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti vai pārjaunoti pirms 2016. gada 9. oktobra un kas ietilpst kādā no pielikuma tabulā minētajām klasēm; |
b) |
seši mēneši attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti vai pārjaunoti 2016. gada 9. oktobrī vai vēlāk un kas ietilpst kādā no pielikuma tabulā minētajām klasēm. |
2. Attiecībā uz finanšu darījumu partneriem, kas ietilpst 2. kategorijā, dienā, kad stājas spēkā tīrvērtes pienākums, Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētais minimālais atlikušais termiņš ir:
a) |
pieci gadi un trīs mēneši attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti vai pārjaunoti pirms 2016. gada 9. oktobra un kas ietilpst kādā no pielikuma tabulā minētajām klasēm; |
b) |
seši mēneši attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti vai pārjaunoti 2016. gada 9. oktobrī vai vēlāk un kas ietilpst kādā no pielikuma tabulā minētajām klasēm. |
3. Attiecībā uz finanšu darījumu partneriem, kas ietilpst 3. kategorijā, un attiecībā uz šīs regulas 3. panta 2. punktā minētajiem darījumiem, kuri noslēgti starp finanšu darījumu partneriem, dienā, kad stājas spēkā tīrvērtes pienākums, Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētais minimālais atlikušais termiņš ir pieci gadi un trīs mēneši.
4. Ja līgums ir noslēgts starp diviem finanšu darījumu partneriem, kas ietilpst dažādās kategorijās, vai starp diviem finanšu darījumu partneriem, kuri ir iesaistīti 3. panta 2. punktā minētajos darījumos, minimālais atlikušais termiņš, kas ņemams vērā šā panta vajadzībām, ir ilgākais piemērojamais atlikušais termiņš.
5. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 1. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).
PIELIKUMS
Kredītriska ārpusbiržas atvasināto instrumentu klases, uz kurām attiecas tīrvērtes pienākums
Eiropas nedalīta indeksa kredītriska mijmaiņas līgumu klases
ID |
Veids |
Apakšveids |
Ģeogrāfiskā zona |
Atsauces indekss |
Norēķinu valūta |
Sērija |
Periods līdz beigu termiņam |
B.1.1 |
Indeksa kredītriska mijmaiņas līgumi |
Nedalīts indekss |
Eiropa |
iTraxx Europe Main |
EUR |
No 17 |
5 gadi |
B.1.2 |
Indeksa kredītriska mijmaiņas līgumi |
Nedalīts indekss |
Eiropa |
iTraxx Europe Crossover |
EUR |
No 17 |
5 gadi |
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/12 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/593
(2016. gada 5. aprīlis),
ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Olive de Nîmes (ACVN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Olive de Nîmes, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 991/2010 (2). |
(2) |
Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
(3) |
Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Olive de Nîmes (ACVN).
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 5. aprīlī
Komisijas
un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Phil HOGAN
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) Komisijas 2010. gada 4. novembra Regula (ES) Nr. 991/2010 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Olive de Nîmes (ACVN)) (OV L 288, 5.11.2010., 12. lpp.).
(3) OV C 358, 30.10.2015., 11. lpp.
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/13 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/594
(2016. gada 18. aprīlis),
ar ko izstrādā paraugu galasaņēmēju strukturētajam apsekojumam, ko veic, īstenojot darbības programmas pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai no Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 223/2014
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (1) un jo īpaši tās 17. panta 4. punktu,
pēc apspriešanās ar Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām komiteju,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 223/2014 2017. gadā un 2022. gadā vadošajai iestādei, kura atbild par darbības programmu pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai (DP I), ir jāveic galasaņēmēju strukturēts apsekojums. |
(2) |
Šāds galasaņēmēju strukturētais apsekojums ir viens no rīkiem, kas izmantojams, lai novērtētu Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (FEAD). Lai nodrošinātu, ka apsekojumā tiek iegūti kvalitatīvi rezultāti un tas ir lietderīgs FEAD novērtēšanā, ir jāizstrādā paraugs, kas ļauj apkopot datus Eiropas Savienības līmenī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Galasaņēmēju strukturēto apsekojumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 17. panta 4. punktā, veic saskaņā ar paraugu, kas izklāstīts pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 18. aprīlī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.
PIELIKUMS
FEAD STRUKTURĒTAIS APSEKOJUMS – JAUTĀJUMI
Intervētāja vārds, uzvārds :
[intervētāja pilns vārds, uzvārds; ja vairākas personas veic interviju, šeit jānorāda visas]Vieta :
[adrese, kur apsekojums tiek veikts]Organizācija :
[partnerorganizācija, kura sniedza palīdzību galasaņēmējam]Datums :
[apsekojuma datums formātā dd/mm/gggg]Pulksteņlaiks :
[apsekojuma laiks formātā hh:mm]A. JAUTĀJUMI PAR PALĪDZĪBU, KO GALASAŅĒMĒJIEM SNIEDZ PARTNERORGANIZĀCIJA (1)
A1. Kāda veida FEAD palīdzība tiek izdalīta galasaņēmējiem, un cik bieži tas notiek?
|
Ik dienu |
Ik nedēļu |
Ik mēnesi |
Cita atbilde |
Pārtikas pakas (2) |
|
|
|
(norādīt) |
Maltītes |
|
|
|
(norādīt) |
Bērniem izdalītās preces |
|
|
|
(norādīt) |
Bezpajumtniekiem izdalītās preces |
|
|
|
(norādīt) |
Cita veida (precizēt) |
[norādiet veidu] |
[norādiet veidu] |
[norādiet veidu] |
[norādiet veidu un biežumu] |
A2. Kāda veida papildpasākumi tiek piedāvāti galasaņēmējiem, kad viņi saņem FEAD palīdzību?
Ieteikumi par ēdiena gatavošanu un glabāšanu, ēdiena gatavošanas semināri, izglītojoši pasākumi, kas popularizē veselīgu uzturu, vai ieteikumi par to, kā samazināt pārtikas atkritumu daudzumu |
|
Ieteikumi par personīgo higiēnu |
|
Nosūtīšana uz kompetentajiem dienestiem (piemēram, sociālo/administratīvo) |
|
Individuālā apmācība un semināri |
|
Psiholoģiskais un medicīniskais atbalsts |
|
Ieteikumi par ģimenes budžeta vadīšanu |
|
Cita veida (precizēt) |
[Jāaizpilda tekstlodziņš] |
Nav |
|
A3. Vai partnerorganizācija galasaņēmējiem sniedz arī materiālo palīdzību, kas nav līdzfinansēta no FEAD?
Jā |
Nē |
|
|
A3a. Ja atbilde ir “jā”, kāda veida palīdzību partnerorganizācija sniedz ārpus FEAD?
Pārtikas pakas |
|
Maltītes |
|
Bērniem izdalītās preces |
|
Bezpajumtniekiem izdalītās preces |
|
Citas preces |
[norādiet veidu] |
B. JAUTĀJUMI GALASAŅĒMĒJAM
B1. Vai esat vīrietis vai sieviete?
Vīrietis |
Sieviete |
|
|
B2. Pie kuras vecuma grupas piederat?
15 gadi vai mazāk |
16–24 |
25–49 |
50–64 |
65 gadi vai vairāk |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
|
|
|
B3. Vai esat vientuļais vecāks?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B4. Kāda veida palīdzību jūs tikko saņēmāt (vai tūlīt saņemsiet)?
|
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
Pārtikas pakas |
|
|
|
|
Maltītes |
|
|
|
|
Zīdaiņu pūriņi (bērnu pamatvajadzības) |
|
|
|
|
Skolas somas |
|
|
|
|
Kancelejas preces, burtnīcas, pildspalvas, zīmēšanas piederumi un citi skolai vajadzīgie piederumi (izņemot apģērbu) |
|
|
|
|
Sporta preces (sporta apavi, triko, peldkostīmi u. tml.) |
|
|
|
|
Apģērbs (ziemas mēteļi, apavi, skolas formas u. tml.) |
|
|
|
|
Guļammaisi/segas |
|
|
|
|
Virtuves piederumi (katli, pannas, galda piederumi u. tml.) |
|
|
|
|
Mājsaimniecības veļa (dvieļi, gultasveļa) |
|
|
|
|
Higiēnas piederumi (pirmās palīdzības aptieciņas, ziepes, zobu sukas, vienreizlietojamie skuvekļi u. tml.) |
|
|
|
|
Citas preču kategorijas |
[Jāaizpilda tekstlodziņš] |
B5. Kurš saņem šo palīdzību?
Jūs pats |
Citi jūsu mājsaimniecības locekļi |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
Ja atbilde uz jautājumu B5 ir tikai“jūs pats”, pārejiet pie jautājuma B7.
B6. Vai arī citas personas gūs labumu no šīs palīdzības? Ja atbilde ir “jā”, cik cilvēku (bez jums) gūs labumu no šīs palīdzības un kāds ir viņu vecums un dzimums?
|
Vīrietis |
Sieviete |
5 vai mazāk |
|
|
6–15 |
|
|
16–24 |
|
|
25–49 |
|
|
50–64 |
|
|
65 vai vairāk |
|
|
Nevēlas atbildēt |
|
|
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
B7. Vai šī ir pirmā reize, kad esat ieradies pēc šādas palīdzības?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
Ja atbilde uz jautājumu B7 ir “jā”, “nevēlas atbildēt” vai “nezina atbildi vai nesaprot jautājumu”, pārejiet pie jautājuma B9.
B8. Cik bieži ierodaties pēc šādas palīdzības?
Ik dienu |
Ik nedēļu |
Ik mēnesi |
Cita atbilde |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
|
|
B9. Vai zināt, kad nākamreiz jums būs nepieciešama šāda palīdzība?
Rīt |
Nākamajā nedēļā |
Nākamajā mēnesī |
Cita atbilde |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
|
|
B10. Vai saskārāties ar kādām problēmām, saņemot šo palīdzību?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B10a. Ja atbilde ir “jā”, norādiet, ar kāda veida problēmām saskārāties.
Vajadzība iegūt dokumentus no valsts, reģionālajām vai vietējām iestādēm |
|
Jāmēro liels attālums |
|
Psiholoģiskie šķēršļi |
|
Citas (precizēt) |
[Jāaizpilda tekstlodziņš] |
Nevēlas atbildēt |
|
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
B11. Vai FEAD sniegtā palīdzība ir atvieglojusi jūsu vai jūsu ģimenes locekļu stāvokli?
Jā |
Daļēji |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
|
B11a. Ja atbilde ir “nē” vai “daļēji”, paskaidrojiet – kāpēc.
Nepietiekams pārtikas/preču daudzums |
|
Nepietiekams pārtikas/preču sadales biežums |
|
Nepietiekama pārtikas/preču kvalitāte |
|
Nepieciešama cita veida palīdzība (precizēt) |
[Jāaizpilda tekstlodziņš] |
Nevēlas atbildēt |
|
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
B12. Vai pirms gada jūs vai jūsu mājsaimniecības locekļi varēja atļauties iegādāties pārtiku vai preces, kuras nupat saņēmāt?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B13. Vai jūs un/vai citi jūsu mājsaimniecības locekļi saņem palīdzību no citām organizācijām?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B13a. Ja atbilde ir “jā”, norādiet, kāda veida palīdzību saņemat no citām organizācijām.
|
Jā |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
Pārtikas pakas |
|
|
|
Maltītes |
|
|
|
Zīdaiņu pūriņi (bērnu pamatvajadzības) |
|
|
|
Skolas somas |
|
|
|
Kancelejas preces, burtnīcas, pildspalvas, zīmēšanas piederumi un citi skolai vajadzīgie piederumi (izņemot apģērbu) |
|
|
|
Sporta preces (sporta apavi, triko, peldkostīmi u. tml.) |
|
|
|
Apģērbs (ziemas mēteļi, apavi, skolas formas u. tml.) |
|
|
|
Guļammaisi/segas |
|
|
|
Virtuves piederumi (katli, pannas, galda piederumi u. tml.) |
|
|
|
Mājsaimniecības veļa (dvieļi, gultasveļa) |
|
|
|
Higiēnas piederumi (pirmās palīdzības aptieciņas, ziepes, zobu sukas, vienreizlietojamie skuvekļi u. tml.) |
|
|
|
Cita |
[Jāaizpilda tekstlodziņš] |
B14. Ja (tagad vai agrāk) esat saņēmuši ieteikumus vai norādījumus ar šīs organizācijas starpniecību, paskaidrojiet – par ko tieši.
Ieteikumi par ēdiena gatavošanu un glabāšanu, ēdiena gatavošanas semināri, izglītojoši pasākumi, kas popularizē veselīgu uzturu, vai ieteikumi par to, kā samazināt pārtikas atkritumu daudzumu |
|
Ieteikumi par personīgo higiēnu |
|
Nosūtīšana uz kompetentajiem dienestiem (piemēram, sociālo/administratīvo) |
|
Individuālā apmācība un semināri |
|
Psiholoģiskais un medicīniskais atbalsts |
|
Ieteikumi par ģimenes budžeta vadīšanu |
|
Citi (precizēt) |
[Jāaizpilda tekstlodziņš] |
Nevēlas atbildēt |
|
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
B15. Vai, jūsuprāt, šie ieteikumi vai norādījumi bija noderīgi?
Ļoti noderīgi |
Diezgan noderīgi |
Ne visai noderīgi |
Pilnīgi nederīgi |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
|
|
B16. Vai jums ir no darba gūti ienākumi?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B17. Vai jums ir kādi citi ienākumi vai pabalsti?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B18. Vai kāds no jūsu mājsaimniecības locekļiem saņem no darba gūtus ienākumus?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B19. Vai kāds no jūsu mājsaimniecības locekļiem saņem kādus citus ienākumus vai pabalstus?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B20. Vai esat šīs valsts valstspiederīgais?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B21. Ja atbilde ir “nē”, vai esat kādas citas Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B22. Vai esat patvēruma meklētājs vai bēglis?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B23. Vai jums ir vieta, kur dzīvot?
Jā |
Nē |
Nevēlas atbildēt |
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
|
|
|
B23a. Ja jums ir vieta, kur dzīvot, precizējiet.
Pašam piederošs vai īrēts mājoklis vai māja, atsevišķi vai kopā ar ģimeni |
|
Mājoklis tiek dalīts ar draugiem un citiem cilvēkiem |
|
Kolektīvais ilgtermiņa mājoklis (mājoklis gados vecākiem cilvēkiem, vientuļajām mātēm, patvēruma meklētājiem) |
|
Pansionāts |
|
Izpostīts mājoklis vai grausts |
|
Pārvietojamā māja/treilers |
|
Bēgļu nometne |
|
Cita (precizēt) |
[Jāaizpilda tekstlodziņš] |
Nevēlas atbildēt |
|
Nezina atbildi vai nesaprot jautājumu |
|
(1) Jautājumi attiecas uz palīdzību, kas tiek sniegta palīdzības izdales punktā, kur notiek intervijas.
(2) Jēdzienu “pārtikas paka” var definēt partnerorganizācijas/darbības/vadošās iestādes līmenī. Pārtikas pakām nav jāatbilst standarta izmēriem vai saturam.
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/22 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/595
(2016. gada 18. aprīlis),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 18. aprīlī
Komisijas
un tās priekšsēdētājs vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
IL |
279,2 |
MA |
98,8 |
|
SN |
175,5 |
|
TR |
108,9 |
|
ZZ |
165,6 |
|
0707 00 05 |
MA |
80,7 |
TR |
115,3 |
|
ZZ |
98,0 |
|
0709 93 10 |
MA |
99,6 |
TR |
137,2 |
|
ZZ |
118,4 |
|
0805 10 20 |
CR |
66,6 |
EG |
46,5 |
|
IL |
77,6 |
|
MA |
56,9 |
|
TR |
38,9 |
|
ZZ |
57,3 |
|
0808 10 80 |
AR |
107,0 |
BR |
106,3 |
|
CL |
120,8 |
|
CN |
131,9 |
|
US |
140,4 |
|
ZA |
80,5 |
|
ZZ |
114,5 |
|
0808 30 90 |
AR |
104,9 |
CL |
120,4 |
|
CN |
77,1 |
|
ZA |
111,1 |
|
ZZ |
103,4 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
LĒMUMI
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/24 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/596
(2016. gada 18. aprīlis),
ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2015. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/598 (1), ar ko Peter BURIAN kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusāzijā. ESĪP pilnvaras beigsies 2016. gada 30. aprīlī. |
(2) |
ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina vēl uz 10 mēnešiem. |
(3) |
ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
Peter BURIAN kunga kā ESĪP Vidusāzijā pilnvaras tiek pagarinātas līdz 2017. gada 28. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegto priekšlikumu, var nolemt ESĪP pilnvaras izbeigt agrāk.
2. pants
Politikas mērķi
ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Vidusāzijā. Minētie mērķi ietver:
a) |
veicināt labas un ciešas attiecības starp Savienību un Vidusāzijas valstīm, pamatojoties uz kopējām vērtībām un interesēm, kā izklāstīts attiecīgos nolīgumos; |
b) |
palīdzēt stiprināt stabilitāti un valstu sadarbību minētajā reģionā; |
c) |
palīdzēt stiprināt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Vidusāzijā; |
d) |
pievērsties galveno risku novēršanai, jo īpaši risināt konkrētas problēmas, kas varētu tieši skart Savienību; |
e) |
stiprināt Savienības darbību efektivitāti un pamanāmību minētajā reģionā, tostarp izvēršot ciešāku koordināciju ar citiem attiecīgiem partneriem un starptautiskajām organizācijām, piemēram, ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO). |
3. pants
Pilnvaras
1. Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:
a) |
Vidusāzijā veicināt visaptverošu Savienības politikas koordināciju un palīdzēt nodrošināt Savienības ārējo darbību konsekvenci minētajā reģionā; |
b) |
AP vārdā kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju pārraudzīt, kā tiek īstenota Savienības stratēģija jaunām partnerattiecībām ar Vidusāziju, kas papildināta ar attiecīgiem Padomes secinājumiem un turpmākiem progresa ziņojumiem par to, kā tiek īstenota Savienības stratēģija Vidusāzijai, sniegt ieteikumus un regulārus pārskatus attiecīgām Padomes struktūrām; |
c) |
palīdzēt Padomei arī turpmāk attīstīt visaptverošu politiku attiecībā uz Vidusāziju; |
d) |
rūpīgi novērot Vidusāzijas politiskos notikumus, attīstot un uzturot ciešus kontaktus ar valdībām, parlamentiem, tiesu iestādēm, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem; |
e) |
atbalstīt Kazahstānas, Kirgizstānas, Tadžikistānas, Turkmenistānas un Uzbekistānas sadarbību, risinot reģionālus jautājumus, kas izraisa kopīgu ieinteresētību; |
f) |
attīstīt attiecīgus kontaktus un sadarbību ar galvenajiem ieinteresētajiem dalībniekiem reģionā un ar visām attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām; |
g) |
sadarbībā ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos sekmēt to, lai reģionā tiktu īstenota Savienības cilvēktiesību politika, tostarp Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, jo īpaši Savienības pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visu veidu pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm, kā arī formulējot ieteikumus šajā ziņā; |
h) |
cieši sadarbojoties ar ANO un EDSO, veicināt konfliktu novēršanu un atrisināšanu, attīstot kontaktus ar iestādēm un citiem vietējiem darbību veicējiem, piemēram, nevalstiskām organizācijām, politiskām partijām, minoritātēm, reliģiskām grupām un to vadītājiem; |
i) |
dot ieguldījumu ar Vidusāziju saistītu kopējās ārpolitikas un drošības politikas energodrošības aspektu, ar robežu drošību, smagu noziegumu, tostarp ar narkotiku un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī ar ūdens resursu apsaimniekošanu, vidi un klimata pārmaiņām saistītu aspektu formulēšanā; |
j) |
veicināt reģionālo drošību Vidusāzijas robežās saistībā ar starptautisko spēku klātbūtnes samazināšanu Afganistānā. |
2. ESĪP atbalsta AP darbu un pārlūko visas Savienības darbības reģionā.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
2. PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
3. ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar EĀDD un tā attiecīgajām nodaļām.
5. pants
Finansējums
1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 1. maija līdz 2017. gada 28. februārim ir EUR 800 000.
2. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un sastāvs
1. ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
2. Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu maksā dalībvalsts, Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
4. ESĪP darbinieki tiek izvietoti kopā ar attiecīgajām EĀDD nodaļām, lai nodrošinātu viņu attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci.
7. pants
ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas veikšanai un sekmīgai norisei un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
ES klasificētas informācijas drošība
ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2).
9. pants
Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
2. Savienības delegācijas reģionā un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un drošības situāciju viņa atbildībā esošajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a) |
saskaņā ar EĀDD ieteikumiem izveidojot īpašu drošības plānu, ietverot īpašus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz viņa atbildībā esošu teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī rīcību drošības incidentos, un ietverot ārkārtas rīcības plānu un evakuācijas plānu; |
b) |
nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem viņa atbildībā esošajā teritorijā; |
c) |
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem. |
11. pants
Ziņojumi
ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
12. pants
Koordinācija
1. ESĪP dod ieguldījumu Savienības darbību vienotībai, saskaņotībai un efektivitātei un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiktu veiktas konsekventi Savienības politikas mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības saskaņo ar attiecīgo EĀDD ģeogrāfisko nodaļu, kā arī ar Komisiju un ESĪP darbībām Afganistānā. ESĪP regulāri informē dalībvalstu pārstāvniecības un Savienības delegācijas.
2. Misijas norises vietā tiek uzturēta cieša saikne ar dalībvalstu misiju vadītājiem un Savienības delegāciju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citiem starptautiskiem un reģionāliem dalībniekiem attiecīgajā teritorijā.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2016. gada augusta beigām iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2016. gada novembra beigām – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Luksemburgā, 2016. gada 18. aprīlī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
F. MOGHERINI
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/598 (2015. gada 15. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusāzijā (OV L 99, 16.4.2015., 25. lpp.).
(2) Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/29 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/597
(2016. gada 18. aprīlis),
ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā (TAMP)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2015. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/599 (1), ar ko Fernando GENTILINI kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Tuvo Austrumu miera procesā (TAMP). ESĪP pilnvaru termiņš beigsies 2016. gada 30. aprīlī. |
(2) |
ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 10 mēnešiem. |
(3) |
ESĪP īstenos pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
ESĪP Tuvo Austrumu miera procesā (TAMP) Fernando GENTILINI kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2017. gada 28. februārim. Padome, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) novērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) iesniegto priekšlikumu, var nolemt ESĪP pilnvaras izbeigt agrāk.
2. pants
Politikas mērķi
1. ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz Tuvo Austrumu miera procesu.
2. Vispārējais mērķis ir visaptverošs miers, kas būtu jāpanāk, pamatojoties uz divu valstu risinājumu, – Izraēla un demokrātiska, vienota, dzīvotspējīga, miermīlīga un suverēna Palestīnas valsts, kuras pastāv viena otrai līdzās ar drošām un atzītām robežām, uztur normālas attiecības ar kaimiņvalstīm saskaņā ar attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūcijām un Madrides principiem, tostarp saskaņā ar principu “zeme apmaiņā pret mieru”, Ceļvedi, nolīgumiem, par kuriem puses iepriekš ir vienojušās, un Arābu valstu miera iniciatīvu. Ņemot vērā dažādos Izraēlas un arābu attiecību aspektus, būtisks visaptveroša miera elements ir reģionālā dimensija.
3. Lai sasniegtu šo mērķi, politikas prioritātes ir pieturēties pie divu valstu risinājuma un atsākt un atbalstīt miera procesu. Būtisks sekmīga iznākuma elements ir skaidri parametri, ar ko nosaka pamatu sarunām, un Savienība savu nostāju attiecībā uz šādiem parametriem ir izklāstījusi Padomes 2009. gada decembra, 2010. gada decembra un 2014. gada jūlija secinājumos, kurus tā turpinās aktīvi īstenot.
4. Savienība ir apņēmusies strādāt kopā ar iesaistītajām pusēm un starptautiskās kopienas partneriem, tostarp piedaloties Tuvo Austrumu Kvartetā (“Kvartets”) un aktīvi iesaistoties piemērotās starptautiskās iniciatīvās, lai sarunām radītu jaunu dinamiku.
3. pants
Pilnvaras
1. Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:
a) |
sniegt aktīvu un efektīvu Savienības ieguldījumu darbībās un iniciatīvās, ar kurām ir paredzēts panākt pilnīgu izlīgumu izraēliešu un palestīniešu konfliktā, balstoties uz divu valstu risinājumu un ievērojot Savienības noteiktos parametrus; |
b) |
veicināt un uzturēt ciešus kontaktus ar visām miera procesa pusēm, attiecīgajiem politiskajiem dalībniekiem, citām reģiona valstīm, Kvarteta locekļiem un citām attiecīgām valstīm, kā arī ar ANO un citām attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Arābu valstu līgu, lai sadarbībā ar tām stiprinātu miera procesu; |
c) |
vajadzības gadījumā strādāt pie tā, lai, konsultējoties ar visām svarīgākajām ieinteresētajām personām un dalībvalstīm, sekmētu varbūtēju jaunu sarunu pamatsistēmu un dotu tajā savu ieguldījumu; |
d) |
aktīvi atbalstīt starp pusēm noritošās miera sarunas un dot tajās savu ieguldījumu, tostarp saistībā ar minētajām sarunām nākot klajā ar priekšlikumiem Savienības vārdā; |
e) |
nodrošināt pastāvīgu Savienības klātbūtni attiecīgajos starptautiskajos forumos; |
f) |
dot savu ieguldījumu krīzes pārvarēšanā un novēršanā, tostarp attiecībā uz Gazas joslu; |
g) |
sniegt ieguldījumu, ja to lūdz, pušu panākto starptautisko nolīgumu īstenošanā un iesaistīties diplomātiskos pasākumos, ja netiek ievēroti minēto nolīgumu noteikumi; |
h) |
palīdzēt politiskajos centienos panākt fundamentālas izmaiņas, lai rastu ilgtspējīgu risinājumu attiecībā uz Gazas joslu, kura ir turpmākās Palestīnas valsts sastāvdaļa un kuras jautājums sarunās būtu jāizskata; |
i) |
īpašu uzmanību pievērst tiem faktoriem, kas skar miera procesa reģionālo dimensiju, arābu partneru iesaistei un Arābu valstu miera iniciatīvas īstenošanai; |
j) |
konstruktīvi sadarboties ar līgumslēdzējām pusēm miera procesā, lai veicinātu demokrātijas pamatnormu, tostarp starptautisko humanitāro tiesību, cilvēktiesību un tiesiskuma, ievērošanu; |
k) |
nākt klajā ar priekšlikumiem par Savienības iesaistīšanos miera procesā un par to, kā labāk īstenot Savienības iniciatīvas un centienus, kas saistīti ar pašreizējā miera procesa turpmāko virzību, piemēram, Savienības ieguldījumu palestīniešu reformās, arī aptverot attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus; |
l) |
mudināt puses atturēties no vienpusējām darbībām, kas apdraudētu divu valstu risinājuma dzīvotspēju; |
m) |
kā sūtnim Kvartetā ziņot par sarunu norisi un rezultātiem un palīdzēt sagatavot Kvarteta sūtņu sanāksmes, pamatojoties uz Savienības nostāju un koordinējot darbības ar citiem Kvarteta locekļiem; |
n) |
sadarbībā ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos palīdzēt īstenot Savienības cilvēktiesību politiku, tostarp Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, jo īpaši – Savienības pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visu veidu pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politiku attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm, kā arī formulējot ieteikumus saistībā ar minēto; |
o) |
palīdzēt reģiona sabiedriskās domas veidotājiem labāk izprast Savienības nozīmi. |
2. ESĪP sniedz atbalstu AP darbā, vienlaikus saglabājot kopskatu par visām Savienības darbībām reģionā, kuras saistītas ar Tuvo Austrumu miera procesu.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
2. PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
3. ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām nodaļām.
4. ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Savienības pārstāvniecību Jeruzalemē, Savienības delegāciju Telavivā, kā arī ar citām attiecīgām Savienības delegācijām reģionā.
5. ESĪP darbojas galvenokārt reģionā, vienlaikus nodrošinot regulāru klātbūtni EĀDD mītnē.
5. pants
Finansējums
1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 1. maija līdz 2017. gada 28. februārim ir EUR 1 250 000.
2. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un sastāvs
1. ESĪP saskaņā ar pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
2. Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbam pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu atbilstīgi maksā vai nu dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde, vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
7. pants
ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP misijas veikšanai un sekmīgai norisei un ESĪP personāla locekļiem, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
ES klasificētas informācijas drošība
ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2013/488/ES (2).
9. pants
Piekļuve informācijai un apgādes atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
2. Savienības delegācijas reģionā un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina apgādes atbalstu reģionā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un drošības situāciju viņa atbildībā esošajā teritorijā veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a) |
saskaņā ar EĀDD ieteikumiem izveidojot īpašu drošības plānu, ietverot īpašus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz viņa atbildībā esošo teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī rīcību drošības incidentos, un ietverot ārkārtas rīcības plānu un evakuācijas plānu; |
b) |
nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem viņa atbildībā esošajā teritorijā; |
c) |
nodrošinot, ka visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās viņa atbildībā esošajā teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko minētajai teritorijai piešķīris EĀDD; |
d) |
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem. |
11. pants
Ziņojumi
ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un EĀDD. Papildus minimālajām prasībām sniegt ziņojumus un noteikt mērķus ESĪP regulāri sniedz ziņojumus PDK, kā tas izklāstīts Savienības īpašo pārstāvju iecelšanas, pilnvarošanas un finansēšanas pamatnostādnēs. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Regulāros ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var tikt iesaistīts Eiropas Parlamenta informēšanā.
12. pants
Koordinācija
1. ESĪP veicina Savienības darbības vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiek īstenotas konsekventi Savienības politikas mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām. ESĪP regulāri informē dalībvalstu pārstāvniecības un Savienības delegācijas.
2. Misijas norises vietā tiek uzturēta cieša saikne ar dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem, Savienības delegāciju vadītājiem un KDAP misiju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP ciešā sadarbībā ar Savienības delegācijas Telavivā vadītāju un Savienības pārstāvniecību Jeruzalemē sniedz norādes par vietējo politisko situāciju Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) un Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītājiem. ESĪP uztur saikni arī ar citiem starptautiskajiem un reģionālajiem dalībniekiem attiecīgajā teritorijā.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2016. gada augusta beigām iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2016. gada novembra beigām – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Luksemburgā, 2016. gada 18. aprīlī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
F. MOGHERINI
(1) Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/599 (2015. gada 15. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Tuvo Austrumu miera procesā (TAMP) (OV L 99, 16.4.2015., 29. lpp.).
(2) Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/34 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/598
(2016. gada 14. aprīlis),
ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj paplašināt krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas lietošanu
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Lēmumu 2009/752/EK (2) atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 258/97 atļāva laist tirgū krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietošanai konkrētos pārtikas produktos. |
(2) |
2009. gada 11. decembrī uzņēmums Aker BioMarine Antarctic AS paziņoja Komisijai par nodomu laist tirgū krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu, pamatojoties uz atzinumu, ko sniedza Somijas kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde, par tā būtisko līdzvērtīgumu ar Lēmumu 2009/752/EK atļautajam krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktam. |
(3) |
2014. gada 15. septembrī uzņēmums Aker BioMarine Antarctic AS Īrijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu paplašināt krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas lietošanu. |
(4) |
2014. gada 23. decembrī Īrijas kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde izsniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka minētā krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta lietošanas paplašināšana atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem par jauniem pārtikas produktiem. |
(5) |
2015. gada 22. janvārī Komisija pārsūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārējām dalībvalstīm. |
(6) |
Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu termiņā tika pausti pamatoti iebildumi. Pēc tam pieteikuma iesniedzējs attiecīgi grozīja pieprasījumu attiecībā uz ierosinātajām pārtikas kategorijām. Šīs izmaiņas un pieteikuma iesniedzēja papildu skaidrojumi mazināja dalībvalstu un Komisijas bažas. |
(7) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (3) ir izklāstītas uztura bagātinātājiem piemērojamās prasības. Krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta lietošana būtu jāatļauj, neskarot minētā tiesību aktu prasības. |
(8) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu, kā norādīts I pielikumā, drīkst laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, ievērojot II pielikumā noteikto lietošanu un maksimālo lietošanas daudzumu, neskarot Direktīvas 2002/46/EK īpašos noteikumus.
2. pants
Ar šo lēmumu to saturošo pārtikas produktu marķējumā atļautais krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta apzīmējums ir “lipīdu ekstrakts no Antarktikas kriliem (Euphausia superba)”.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Aker BioMarine Antarctic AS, PO Box 496 NO-1327, Lysaker, Norvēģija.
Briselē, 2016. gada 14. aprīlī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Vytenis ANDRIUKAITIS
(1) OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.
(2) Komisijas 2009. gada 12. oktobra Lēmums 2009/752/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū krila Euphausia superba lipīdu ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu (OV L 268, 13.10.2009., 33. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).
I PIELIKUMS
Krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta specifikācija
Apraksts. Ražojot lipīdu ekstraktu no krila (Euphausia superba), maltu krilu ekstrahē ar etanolu. Filtrējot no lipīdiem atdala olbaltumvielas un krila masu. Etanolu un pārpalikušo ūdeni iztvaicē.
Tests |
Specifikācija |
Pārziepošanas skaitlis |
Ne vairāk kā 185 mg KOH/g |
Peroksīda skaitlis (PV) |
Ne vairāk kā 2 meq O2/kg eļļas |
Mitrums un gaistošo vielu saturs |
Ne vairāk kā 0,6 (1) |
Fosfolipīdi |
Ne mazāk kā 35 % (masas) |
Transtaukskābes |
Ne vairāk kā 1 % (masas) |
EPA (eikozapentaēnskābe) |
Ne mazāk kā 15 % no kopējā taukskābju daudzuma |
DHA (dokozaheksaēnskābe) |
Ne mazāk kā 7 % no kopējā taukskābju daudzuma |
(1) Izteikts kā ūdens aktivitāte 25 °C temperatūrā.
II PIELIKUMS
Krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta atļautā lietošana
Pārtikas kategorija |
DHA un EPA maksimālais kopējais saturs |
Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji |
3 g dienā vispārējai lietošanai 450 mg dienā grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm |
Piezīme. Attiecībā uz visiem pārtikas produktiem, kas satur no krila iegūtu eļļu, kura bagāta ar DHA un EPA, ir jāpierāda noturība pret oksidēšanos, izmantojot piemērotu un atzītu valsts/starptautisku testēšanas metodiku (piemēram, AOAC). |
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/37 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/599
(2016. gada 15. aprīlis)
par dažu mērķu, kas iekļauti pārskatītajos valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plānos, kuri iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam
(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 2140)
(Autentisks ir tikai teksts bulgāru, čehu, horvātu, itāļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, ungāru un vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punkta c) apakšpunktu,
ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (2), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 549/2004 dalībvalstīm ir jāpieņem valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku (“FAB”) plāni, kas ietver saistošus valsts mērķus vai FAB līmeņa mērķus, nodrošinot atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem. Minētā regula paredz arī to, ka Komisijai ir jānovērtē minēto mērķu atbilstība, pamatojoties uz vērtēšanas kritērijiem, kas minēti regulas 11. panta 6. punkta d) apakšpunktā. Sīkāk izstrādāti attiecīgie noteikumi ir izklāstīti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 390/2013. |
(2) |
Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/132/ES (3) tika pieņemti galveno darbības jomu “drošība”, “vide”, “veiktspēja” un “izmaksu efektivitāte” Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi otrajam pārskata periodam (2015–2019). |
(3) |
Komisija 2015. gada 2. martā pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/347 (4), kurā iztirzāta dažu mērķu, kas iekļauti sākotnējos darbības plānos, neatbilstība Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, kā arī izklāstīti ieteikumi minēto mērķu pārskatīšanai. Šis lēmums bija adresēts Beļģijai, Bulgārijai, Čehijai, Vācijai, Grieķijai, Spānijai, Francijai, Horvātijai, Itālijai, Kiprai, Luksemburgai, Ungārijai, Maltai, Nīderlandei, Austrijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai, un tajā bija prasīts pārskatīt mērķus attiecībā uz galvenajām darbības jomām “veiktspēja” un/vai “izmaksu efektivitāte”. |
(4) |
Beļģija, Bulgārija, Čehija, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija un Slovākija līdz 2015. gada 2. jūlijam iesniedza pārskatītos valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plānus, tostarp pārskatītos darbības mērķus. Spānija un Portugāle 2016. gada 4. februārī iesniedza funkcionālā gaisa telpas bloka plāna grozījumu ar vēlreiz pārskatītiem darbības mērķiem. |
(5) |
Darbības izvērtēšanas iestāde, kam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 3. pantu uzdots sniegt palīdzību Komisijai darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, 2015. gada 15. oktobrī iesniedza Komisijai novērtējuma ziņojumu. |
(6) |
Pārskatīto darbības mērķu novērtējums par to atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem ir veikts, izmantojot tos pašus novērtēšanas kritērijus un metodes, kas tika izmantotas, izvērtējot sākotnēji iesniegtos darbības mērķus. |
(7) |
Attiecībā uz galveno darbības jomu “veiktspēja” – attiecīgo dalībvalstu iesniegto pārskatīto maršruta gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) kavēšanās mērķu atbilstība tika novērtēta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 IV pielikuma 4. punktā minēto principu, izmantojot attiecīgās veiktspējai noteiktās FAB atsauces vērtības, ko aprēķinājis tīkla vadītājs un kas ir noteiktas tīkla darbības plāna (2014.–2018./2019.) visjaunākajā – 2014. gada jūnija – redakcijā (tīkla darbības plāns), un kas, tās piemērojot, Savienības līmenī nodrošina, ka tiek sasniegts Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķis. Šis novērtējums ir apliecinājis, ka pārskatītie mērķi, ko Austrija, Čehijas Republika, Horvātija, Slovākijas Republika, Slovēnija un Ungārija iesniegusi attiecībā uz FABCE, Spānija un Portugāle – attiecībā uz SW FAB, Bulgārija un Rumānija – attiecībā uz Danube FAB, atbilst attiecīgajam Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķim. |
(8) |
Attiecībā uz galveno darbības jomu “izmaksu efektivitāte” – attiecīgo dalībvalstu iesniegtie mērķi, kas izteikti maršruta aprēķinātajās vienības izmaksās, tika novērtēti saskaņā ar principiem, kas minēti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 IV pielikuma 5. punktā saistībā ar 1. punktu, ņemot vērā maršruta aprēķināto vienības izmaksu tendenci otrajā pārskata periodā un kopējā pirmajā un otrajā pārskata periodā (2012–2019), pakalpojuma vienību skaitu (satiksmes prognozes) un maršruta aprēķināto vienības izmaksu līmeni, salīdzinot ar dalībvalstīm, kam ir līdzīgi darbības un ekonomiskie apstākļi. Šis novērtējums ir apliecinājis, ka pārskatītie Austrijas un Slovākijas Republikas iesniegtie mērķi, kā noteikts FABCE pārskatītajā darbības uzlabošanas plānā, un Itālijas –, kā noteikts pārskatītajā darbības uzlabošanas plānā Blue Med FAB, atbilst attiecīgajam Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķim. |
(9) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Mērķi, kas ir iekļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 549/2004 iesniegtajos pārskatītajos darbības uzlabošanas plānos un kas ir uzskaitīti pielikumā, atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam, kas noteikti Īstenošanas lēmumā 2014/132/ES.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai, Čehijas Republikai, Spānijas Karalistei, Horvātijas Republikai, Itālijas Republikai, Ungārijai, Austrijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Slovēnijas Republikai un Slovākijas Republikai.
Briselē, 2016. gada 15. aprīlī
Komisijas vārdā –
Komisijas locekle
Violeta BULC
(1) OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.
(2) OV L 128, 9.5.2013., 1. lpp.
(3) Komisijas 2014. gada 11. marta Īstenošanas lēmums noteikt gaisa satiksmes pārvaldības tīkla Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības otrajam pārskata periodam no 2015. līdz 2019. gadam (OV L 71, 12.3.2014., 20. lpp.).
(4) Komisijas 2015. gada 2. marta Īstenošanas lēmums (ES) 2015/347, kurā iztirzāta dažu mērķu, kas iekļauti valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plānos, kuri iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, neatbilstība Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam un izklāstīti ieteikumi minēto mērķu pārskatīšanai (OV L 60, 4.3.2015., 48. lpp.).
PIELIKUMS
Galveno darbības jomu “veiktspēja” un “izmaksu efektivitāte” darbības uzlabošanas mērķi, kas iekļauti pārskatītajos valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku plānos, kuri iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 549/2004, un kas atzīti par atbilstošiem Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem otrajam pārskata periodam
GALVENĀ DARBĪBAS JOMA “VEIKTSPĒJA”
Maršruta gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) kavēšanās (min/lidojums)
DALĪBVALSTS |
FAB |
MARŠRUTA VEIKTSPĒJAS FAB MĒRĶIS |
||||
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
||
Čehijas Republika |
FAB-CE |
0,29 |
0,29 |
0,28 |
0,28 |
0,27 |
Horvātija |
||||||
Ungārija |
||||||
Austrija |
||||||
Slovēnija |
||||||
Slovākija |
||||||
Bulgārija |
Danube |
0,03 |
0,03 |
0,03 |
0,03 |
0,04 |
Rumānija |
||||||
Portugāle |
SW |
0,30 |
0,31 |
0,31 |
0,30 |
0,30 |
Spānija |
GALVENĀ DARBĪBAS JOMA “IZMAKSU EFEKTIVITĀTE”
Apzīmējumi:
Atšifrējums |
Nosaukums |
Vienības |
A) |
Kopējās maršruta aprēķinātās izmaksas |
(nominālā izteiksmē un valsts valūtā) |
B) |
Inflācija |
(%) |
C) |
Inflācijas indekss |
(100 = 2009) |
D) |
Kopējās maršruta aprēķinātās izmaksas |
(reālās 2009. gada cenās un valsts valūtā) |
E) |
Kopējās maršruta pakalpojuma vienības |
(TSU) |
F) |
Maršruta aprēķinātās vienības izmaksas (DUC) |
(reālās 2009. gada cenās un valsts valūtā) |
BLUE MED FAB
Tarifikācijas zona – Itālija, valūta – EUR |
|||||
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
A) |
674 742 285 |
693 557 255 |
711 992 044 |
710 883 664 |
707 016 612 |
B) |
1,0 % |
1,1 % |
1,3 % |
1,5 % |
1,6 % |
C) |
110,8 |
112,0 |
113,5 |
115,2 |
117,0 |
D) |
609 005 804 |
619 176 790 |
627 477 336 |
617 241 895 |
604 216 765 |
E) |
8 557 964 |
8 866 051 |
9 207 393 |
9 553 591 |
9 897 521 |
F) |
71,16 |
69,84 |
68,15 |
64,61 |
61,05 |
FAB CE
Tarifikācijas zona – Austrija, valūta – EUR |
|||||
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
A) |
188 243 000 |
194 934 000 |
204 696 000 |
209 564 000 |
207 200 000 |
B) |
1,7 % |
1,7 % |
1,7 % |
1,7 % |
1,7 % |
C) |
114,2 |
116,1 |
118,1 |
120,1 |
122,1 |
D) |
164 901 573 |
167 908 470 |
173 369 786 |
174 525 859 |
169 672 673 |
E) |
2 693 000 |
2 777 000 |
2 850 000 |
2 928 000 |
3 014 000 |
F) |
61,23 |
60,46 |
60,83 |
59,61 |
56,29 |
Tarifikācijas zona – Slovākija, valūta – EUR |
|||||
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
A) |
59 272 906 |
61 912 217 |
62 981 088 |
66 300 093 |
67 598 994 |
B) |
0,0 % |
1,4 % |
1,7 % |
1,8 % |
2,0 % |
C) |
110,3 |
111,8 |
113,7 |
115,7 |
118,1 |
D) |
53 754 368 |
55 355 807 |
55 381 628 |
57 279 434 |
57 253 112 |
E) |
1 078 000 |
1 126 000 |
1 186 000 |
1 250 000 |
1 312 000 |
F) |
49,86 |
49,16 |
46,70 |
45,82 |
43,64 |
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/41 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/600
(2016. gada 15. aprīlis),
ar ko groza Lēmumu 2007/453/EK attiecībā uz Rumānijas GSE statusu
(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 2186)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta trešo daļu,
tā kā:
(1) |
Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikts, ka dalībvalstis, trešās valstis vai to reģioni (“valstis vai reģioni”) ir jāklasificē pēc to govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) statusa vienā no trijām kategorijām: nenozīmīgs GSE risks, kontrolēts GSE risks un nenoteikts GSE risks. |
(2) |
Komisijas Lēmuma 2007/453/EK (2) pielikumā valstis un reģioni ir sagrupēti atbilstīgi to GSE statusam. |
(3) |
Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) ir noteicoša ietekme valstu vai reģionu kategorizēšanā pēc to GSE riska. |
(4) |
OIE Ģenerālā asambleja 2014. gada maijā rezolūcijā Nr. 18 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībvalstīm” (3) nolēma piešķirt “nenozīmīga GSE riska” statusu attiecībā uz Rumāniju. OIE Dzīvnieku slimību zinātniskā komisija 2014. gada 27. jūnijā apturēja šo nenozīmīga GSE riska statusu sakarā ar Rumānijas 2014. gada 20. jūnija paziņojumu par atipisku GSE gadījumu. |
(5) |
OIE Ģenerālā asambleja 2015. gada maijā grozīja Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa (turpmāk “kodekss”) GSE nodaļu, pievienojot kodeksa 11.4.1. pantam šādu teikumu: “GSE neietver “atipisku GSE” oficiāla GSE riska statusa atzīšanai, jo tiek uzskatīts, ka šī saslimšana izpaužas spontāni visās liellopu populācijās ļoti retos gadījumos.” (4) |
(6) |
Tā kā nenozīmīga GSE riska statuss attiecībā uz Rumāniju ir apturēts sakarā ar atipiska GSE gadījuma atklāšanu un tā kā jaunā kodeksa versija izslēdz atipisku GSE oficiāla GSE riska statusa atzīšanai, OIE Dzīvnieku slimību zinātniskā komisija nolēma, ka attiecībā uz Rumāniju no 2015. gada 8. decembra ir atjaunots nenozīmīgs GSE statuss. |
(7) |
Lai atspoguļotu šo lēmumu, valstu saraksts Lēmuma 2007/453/EK pielikumā būtu jāgroza. |
(8) |
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2007/453/EK. |
(9) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2007/453/EK pielikumu groza šādi:
1) |
ierakstu “— Rumānija” iekļauj punktā “A. Valstis vai reģioni ar nenozīmīgu GSE risku” pēc “— Portugāle” un pirms “— Slovēnija”; |
2) |
ierakstu “— Rumānija” punktā “B. Valstis vai reģioni ar kontrolētu GSE risku” svītro. |
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2016. gada 15. aprīlī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Vytenis ANDRIUKAITIS
(1) OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.
(2) Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmums 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.).
(3) http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Animal_Health_in_the_World/docs/pdf/2014_A_RESO-18_BSE.pdf
(4) http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_bse.htm
19.4.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 103/43 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/601
(2016. gada 15. aprīlis),
ar kuru groza Lēmumu 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis
(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 2187)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvu 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 1. punkta ceturto daļu un 29. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Direktīvā 96/23/EK ir noteikti pasākumi tās I pielikumā uzskaitīto vielu un atlieku grupu pārraudzībai. Minētajā direktīvā ir noteikta prasība, ka trešās valstis, no kurām dalībvalstīm ir atļauts importēt dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus, uz ko attiecas minētā direktīva, iesniedz atlieku pārraudzības plānu, kurā ir paredzētas prasītās garantijas. Minētajā plānā būtu jāiekļauj vismaz tās atlieku grupas un vielas, kas uzskaitītas minētajā I pielikumā. |
(2) |
Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2) apstiprina Direktīvas 96/23/EK 29. pantā paredzētos plānus (“plāni”), ko konkrētas minētā lēmuma pielikumā uzskaitītās trešās valstis iesniegušas attiecībā uz direktīvas I pielikuma sarakstā norādītajiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
(3) |
Ievērojot atsevišķu trešo valstu nesen iesniegtos plānus un papildu informāciju, ko Komisija saņēmusi no minētajām trešām valstīm, ir jāatjaunina pašlaik Lēmuma 2011/163/ES pielikumā uzskaitīto to trešo valstu saraksts (“saraksts”), no kurām saskaņā ar Direktīvu 96/23/EK dalībvalstis drīkst importēt konkrētus dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
(4) |
Dominikānas Republika ir iesniegusi Komisijai plānu attiecībā uz medu. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Dominikānas Republiku attiecībā uz medu. |
(5) |
Folklenda (Malvinu) Salas ir iesniegušas Komisijai plānu attiecībā uz akvakultūru. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Folklenda (Malvinu) Salām attiecībā uz akvakultūru. |
(6) |
Komisija Francijas Polinēzijai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenots tās plāns par medu. Francijas Polinēzijas kompetentās iestādes savā atbildē norādīja, ka atlieku pārraudzības programma attiecībā uz medu nav izstrādāta, jo Francijas Polinēzija neplāno eksportēt medu uz ES. Tāpēc no saraksta būtu jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par medu. Par to Francijas Polinēzija tika attiecīgi informēta. |
(7) |
Komisija Namībijai pieprasīja sniegt informāciju par to, kā tiek īstenoti tās plāni par savvaļas medījumdzīvniekiem. Namībijas kompetentās iestādes savā atbildē norādīja, ka atlieku pārraudzības programma attiecībā uz savvaļas medījumdzīvniekiem nav izstrādāta, jo Namībija neplāno eksportēt savvaļas medījumdzīvniekus uz ES. Tāpēc no saraksta jāsvītro minētās trešās valsts ieraksts par savvaļas medījumdzīvnieku produktiem. Par to Namībija tika attiecīgi informēta. |
(8) |
Dienvidkoreja Komisijai ir iesniegusi plānu attiecībā uz mājputniem. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Dienvidkoreju attiecībā uz mājputnu produktiem. |
(9) |
Senpjēra un Mikelona Komisijai ir iesniegusi plānu attiecībā uz mājputniem. Minētajā plānā ir paredzētas pietiekamas garantijas, un tas būtu jāapstiprina. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par Senpjēru un Mikelonu attiecībā uz mājputnu produktiem. |
(10) |
Komisijas Regula (ES) Nr. 206/2010 (3) atļauj Singapūrai ievest Savienībā Jaunzēlandes izcelsmes svaigas gaļas sūtījumus, kas ir derīgi ievešanai Savienībā un paredzēti Savienībai. Lai atļautu šādu darbību veikšanu, saraksta ierakstā par Singapūru būtu jāiekļauj zirgi, savvaļas medījumdzīvnieki un saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki, taču attiecībā tikai uz Savienībai paredzētām precēm, kuru sastāvā ir Jaunzēlandes izcelsmes svaiga gaļa un kuras tiek izkrautas, pārkrautas un pārvadātas tranzītā caur Singapūru, ar vai bez uzglabāšanas tajā. Par to Singapūra un Jaunzēlande tika attiecīgi informētas. Sarakstā attiecībā uz Singapūru būtu jāiekļauj zemsvītras piezīme, kurā noteikts šis ierobežojums. |
(11) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2011/163/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
2. pants
Pārejas periodā līdz 2016. gada 15. maijam dalībvalstis pieņem savvaļas medījumdzīvnieku sūtījumus no Namībijas un medus sūtījumus no Francijas Polinēzijas ar nosacījumu, ka importētājs var pierādīt, ka šādi sūtījumi ir sertificēti un nosūtīti uz Savienību pirms 2016. gada 31. marta atbilstoši Lēmumam 2011/163/ES.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2016. gada 15. aprīlī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Vytenis ANDRIUKAITIS
(1) OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.
(2) Komisijas 2011. gada 16. marta Lēmums 2011/163/ES, ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).
(3) Komisijas 2010. gada 12. marta Regula (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.).
PIELIKUMS
“PIELIKUMS
ISO2 kods |
Valsts |
Liellopi |
Aitas/kazas |
Cūkas |
Zirgi |
Mājputni |
Akvakultūra |
Piens |
Olas |
Truši |
Savvaļas medījumdzīvnieki |
Saimniecībā audzēti medījumdzīvnieki |
Medus |
AD |
Andora |
X |
X |
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
AE |
Apvienotie Arābu Emirāti |
|
|
|
|
|
|
X (1) |
|
|
|
|
|
AL |
Albānija |
|
X |
|
|
|
X |
|
X |
|
|
|
|
AM |
Armēnija |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
AR |
Argentīna |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
AU |
Austrālija |
X |
X |
|
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
BA |
Bosnija un Hercegovina |
|
|
|
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
X |
BD |
Bangladeša |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
BN |
Bruneja |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
BR |
Brazīlija |
X |
|
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
X |
BW |
Botsvāna |
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
BY |
Baltkrievija |
|
|
|
X (2) |
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
BZ |
Beliza |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
CA |
Kanāda |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
CH |
Šveice |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
CL |
Čīle |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
|
X |
|
X |
CM |
Kamerūna |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
CN |
Ķīna |
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
CO |
Kolumbija |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
CR |
Kostarika |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
CU |
Kuba |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
DO |
Dominikānas Republika |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
EC |
Ekvadora |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
ET |
Etiopija |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
FK |
Folklenda (Malvinu) Salas |
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
FO |
Fēru Salas |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
GH |
Gana |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
GM |
Gambija |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
GL |
Grenlande |
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
GT |
Gvatemala |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
HN |
Hondurasa |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
ID |
Indonēzija |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
IL |
Izraēla (7) |
|
|
|
|
X |
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
IN |
Indija |
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
|
X |
IR |
Irāna |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
JM |
Jamaika |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
JP |
Japāna |
X |
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
KE |
Kenija |
|
|
|
|
|
X |
X (1) |
|
|
|
|
|
KG |
Kirgizstāna |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
KR |
Dienvidkoreja |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
LB |
Libāna |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
LK |
Šrilanka |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
MA |
Maroka |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
MD |
Moldovas Republika |
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
X |
ME |
Melnkalne |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
X |
MG |
Madagaskara |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
MK |
bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (4) |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
|
X |
MM |
Mjanmas Savienības Republika |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
MU |
Maurīcija |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
MX |
Meksika |
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
|
X |
MY |
Malaizija |
|
|
|
|
X (3) |
X |
|
|
|
|
|
|
MZ |
Mozambika |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
NA |
Namībija |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
NC |
Jaunkaledonija |
X (3) |
|
|
|
|
X |
|
|
|
X |
X |
X |
NI |
Nikaragva |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
NZ |
Jaunzēlande |
X |
X |
|
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
PA |
Panama |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
PE |
Peru |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
PH |
Filipīnas |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
PM |
Senpjēra un Mikelona |
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
PN |
Pitkērnas Salas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
PY |
Paragvaja |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
RS |
Serbija (5) |
X |
X |
X |
X (2) |
X |
X |
X |
X |
|
X |
|
X |
RU |
Krievija |
X |
X |
X |
|
X |
|
X |
X |
|
|
X (6) |
X |
RW |
Ruanda |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
SA |
Saūda Arābija |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
SG |
Singapūra |
X (3) |
X (3) |
X (3) |
X (8) |
X (3) |
X |
X (3) |
|
|
X (8) |
X (8) |
|
SM |
Sanmarīno |
X |
|
X (3) |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
SR |
Surinama |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
SV |
Salvadora |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
SZ |
Svazilenda |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
TH |
Taizeme |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
X |
TN |
Tunisija |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
TR |
Turcija |
|
|
|
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
X |
TW |
Taivāna |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
TZ |
Tanzānija |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
UA |
Ukraina |
X |
|
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
X |
UG |
Uganda |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
US |
Amerikas Savienotās Valstis |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
UY |
Urugvaja |
X |
X |
|
X |
|
X |
X |
|
|
X |
|
X |
VE |
Venecuēla |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
VN |
Vjetnama |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
ZA |
Dienvidāfrika |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
ZM |
Zambija |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
ZW |
Zimbabve |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
X |
|
(1) Tikai kamieļa piens.
(2) Kaušanai paredzētu dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku eksports uz Savienību (tikai produktīvi dzīvnieki).
(3) Saskaņā ar 2. pantu trešās valstis, kuras izmanto tikai izejvielas no dalībvalstīm vai no citām trešām valstīm, kas apstiprinātas šādu izejvielu importam uz Savienību.
(4) Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; par šīs valsts galīgo nomenklatūru vienosies pēc tam, kad tiks pabeigtas pašlaik notiekošās sarunas Apvienoto Nāciju Organizācijā.
(5) Izņemot Kosovu (šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju).
(6) Tikai ziemeļbrieži no Murmanskas un Jamalas Ņencu reģioniem.
(7) Turpmāk uzskata par Izraēlas Valsti, izņemot teritorijas, kas Izraēlas pārvaldē atrodas kopš 1967. gada jūnija, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzālemi un pārējo Rietumkrastu.
(8) Tikai tās Savienībai paredzētās preces, kuru sastāvā ir Jaunzēlandes izcelsmes svaiga gaļa un kuras tiek izkrautas, pārkrautas un pārvadātas tranzītā caur Singapūru, ar vai bez uzglabāšanas tajā.”