ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
59. sējums |
|
|
|
(1) Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. |
|
(2) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/1 |
Informācija attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*), no otras puses, stāšanos spēkā
Tā kā 2016. gada 26. februārī ir pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas, lai minētais nolīgums stātos spēkā, nolīgums stājas spēkā 2016. gada 1. aprīlī saskaņā ar 144. pantu.
(*) Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/2 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/437
(2016. gada 10. marts)
par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Peru Republiku pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu. |
(2) |
Minētajai atsaucei uz Peru Republiku ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību. |
(3) |
Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 509/2014 Komisija izvērtēja Peru Republikas situāciju saskaņā ar minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Komisija 2014. gada 29. oktobrī pieņēma ziņojumu, kurā secināja, ka pēdējo gadu laikā Peru ekonomiskā un sociālā situācija ir ievērojami uzlabojusies un tāpēc ir pamatoti Peru valstspiederīgos, kas ieceļo Eiropas Savienībā, atbrīvot no vīzas prasības. |
(4) |
Padome 2015. gada 19. maijā pieņēma lēmumu, ar ko atļāva Komisijai sākt sarunas ar Peru Republiku par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”). |
(5) |
Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2015. gada 20. maijā, un tās veiksmīgi pabeidza, to parafējot 2015. gada 9. jūnijā. |
(6) |
Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai. |
(7) |
Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
(8) |
Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”), ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
2. pants
Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.
3. pants
Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
4. pants
Nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas (5), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
5. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2016. gada 10. martā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
K.H.D.M. DIJKHOFF
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).
(2) Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).
(3) Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).
(4) Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).
(5) Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/4 |
NOLĪGUMS
starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu
EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un
PERU REPUBLIKA, turpmāk “Peru”,
turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,
NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,
ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (1), inter alia 19 trešās valstis, tostarp Peru, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,
ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,
VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,
ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Peru tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,
ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
1. pants
Mērķis
Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Peru pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.
2. pants
Definīcijas
Šajā nolīgumā:
a) |
“dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju; |
b) |
“Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai; |
c) |
“Peru pilsonis” ir Peru valstspiederīgais; |
d) |
“Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstīgi a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā. |
3. pants
Piemērošanas joma
1. Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Peru teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.
Peru pilsoņi, kuriem ir derīga Peru izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.
2. Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.
Attiecībā uz minēto personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) 4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Peru pilsoņiem.
Attiecībā uz minēto personu kategoriju Peru var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.
3. Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Peru patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.
4. Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.
5. Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Peru tiesību akti.
4. pants
Uzturēšanās ilgums
1. Savienības pilsoņi var uzturēties Peru teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.
2. Peru pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.
Peru pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.
3. Šis nolīgums neietekmē Peru un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.
5. pants
Teritoriālā piemērošana
1. Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.
2. Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.
6. pants
Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai
1. Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Savienības pārstāvji un Peru pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.
2. Komitejai inter alia ir šādi uzdevumi:
a) |
uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu; |
b) |
ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus; |
c) |
risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. |
3. Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.
4. Komiteja izstrādā savu reglamentu.
7. pants
Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu starp dalībvalstīm un Peru
Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Peru, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst tā darbības jomā.
8. pants
Nobeiguma noteikumi
1. Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.
Šo nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas.
2. Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.
3. Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
4. Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.
5. Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.
6. Peru var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.
7. Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.
Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.
Съставено в Брюксел на четиринадесети март през две хиляди и шестнадесета година.
Hecho en Bruselas, el catorce de marzo de dos mil dieciséis.
V Bruselu dne čtrnáctého března dva tisíce šestnáct.
Udfærdiget i Bruxelles den fjortende marts to tusind og seksten.
Geschehen zu Brüssel am vierzehnten März zweitausendsechzehn.
Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta märtsikuu neljateistkümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τέσσερις Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
Done at Brussels on the fourteenth day of March in the year two thousand and sixteen.
Fait à Bruxelles, le quatorze mars deux mille seize.
Sastavljeno u Bruxellesu četrnaestog ožujka godine dvije tisuće šesnaeste.
Fatto a Bruxelles, addì quattordici marzo duemilasedici.
Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada četrpadsmitajā martā.
Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų kovo keturioliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év március havának tizennegyedik napján.
Magħmul fi Brussell, fl-erbatax-il jum ta’ Marzu fis-sena elfejn u sittax.
Gedaan te Brussel, veertien maart tweeduizend zestien.
Sporządzono w Brukseli dnia czternastego marca roku dwa tysiące szesnastego.
Feito em Bruxelas, em catorze de março de dois mil e dezasseis.
Întocmit la Bruxelles la paisprezece martie două mii șaisprezece.
V Bruseli štrnásteho marca dvetisícšestnásť.
V Bruslju, dne štirinajstega marca leta dva tisoč šestnajst.
Tehty Brysselissä neljäntenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
Som skedde i Bryssel den fjortonde mars år tjugohundrasexton.
За Европейския съюз
Рог la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Za Europsku uniju
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā –
Europos Sąjungos vardu
Az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Pentru Uniunea Europeană
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
För Europeiska unionen
За Република Перу
Por la República del Perú
Za Peruánskou Republikudo
For Republikken Peru
Für die Republik Peru
Peruu Vabariigi nimel
Για τη Δημοκρατία του Περού
For the Republic of Peru
Pour la république du pérou
Za Republiku Peru
Per la Republica del Perù
Peru Republikas vārdā –
Peru Respublikos vardu
A Perui Köztársaság részéről
Għar-Repubblika tal-Peru
Voor de Republiek Peru
W imieniu Peru
Pela República do Peru
Pentru Republica Peru
Za Peruánsku Republiku
Za Republiko Peru
Perun Tasavallan puolesta
För Republiken Peru
(1) OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.
(2) Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).
KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU
Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Peru, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.
KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU, KĀ PAREDZĒTS ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ
Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.
Šajā kategorijā neietilpst:
— |
uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī), |
— |
sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa, |
— |
žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un |
— |
uzņēmumu iekšējie praktikanti. |
Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.
Šī deklarācija neskar ceļotāju kategoriju definējumu Peru valsts tiesību aktos ieceļošanas, izceļošanas, tranzīta vai uzturēšanās mērķiem Peru teritorijā.
KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA INTERPRETĀCIJU JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ
Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.
Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.
KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU
Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Peru pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.
KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR BIOMETRISKO PASU IEVIEŠANU, KAS JĀVEIC PERU REPUBLIKAI
Peru Republika kā Līgumslēdzēja puse paziņo, ka tā ir piešķīrusi līguma slēgšanas tiesības par biometrisko pasu izgatavošanu un apņemas izsniegt saviem pilsoņiem tikai biometriskās pases vēlākais no 2016. gada 31. jūlija. Šīs pases pilnībā atbildīs ICAO prasībām, kas noteiktas ICAO dokumentā Nr. 9303.
Līgumslēdzējas puses vienojas, ka gadījumā, ja no 2016. gada 31. jūlija netiks izsniegtas tikai biometriskās pases, tas būs pietiekams pamats šā nolīguma darbības apturēšanai saskaņā ar tā 8. panta 4. punktā noteikto procedūru.
KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SADARBĪBU SAKARĀ AR NELEGĀLO MIGRĀCIJU
Līgumslēdzējas puses atgādina, ka saskaņā ar 49. panta 3. punktu Nolīgumā par politisko dialogu un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tās vienojas par nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu.
Līgumslēdzējas puses cieši uzraudzīs šo saistību ievērošanu. Tās vienojas noslēgt, pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma, un jo īpaši gadījumos, kad ir vērojams nelegālas migrācijas pieaugums un problēmas saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu pēc tam, kad ir stājies spēkā šis nolīgums, nolīgumu, kas regulētu abu pušu īpašos pienākumus saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu.
Līgumslēdzējas puses vienojas, ka gadījumā, ja pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma šāds atpakaļuzņemšanas nolīgums netiek noslēgts, tas ir pietiekams pamats šā nolīguma darbības apturēšanai saskaņā ar tā 8. panta 4. punktā noteikto procedūru.
REGULAS
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/11 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/438
(2015. gada 17. decembris),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK attiecībā uz depozitāriju pienākumiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (1) un jo īpaši tās 26.b pantu,
tā kā:
(1) |
Ir svarīgi garantēt, ka Direktīvas 2009/65/EK mērķi tiek vienādi sasniegti visās dalībvalstīs, lai, pieņemot šo regulu, sekmētu iekšējā tirgus integritāti un nodrošinātu tiesisko noteiktību tirgus dalībniekiem, tostarp privātajiem un institucionālajiem ieguldītājiem, kompetentajām iestādēm un citām ieinteresētajam personām. Regula kā izvēlētais formāts garantē saskaņotu regulējumu visiem tirgus dalībniekiem un ir labākā garantija tam, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nosacījumus, kā arī vienotu ieguldītāju aizsardzības standartu. Turklāt tā nodrošina tādu sīki izstrādātu vienotu noteikumu tiešu piemērošanu attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) un depozitāriju darbību, kuri jau pēc definīcijas ir tieši piemērojami un kuriem nav vajadzīga tālāka transponēšana valstu līmenī. Pieņemot regulu, tiek nodrošināts arī, ka no viena un tā paša datuma var piemērot visus attiecīgos Direktīvas 2009/65/EK grozījumus, kas ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/91/ES (2). |
(2) |
Direktīvā 2009/65/EK ir ietverts plašs prasību uzskaitījums attiecībā uz PVKIU glabāto aktīvu depozitāriju pienākumiem, deleģēšanas kārtību un atbildības režīmu, lai garantētu augstu ieguldītāju aizsardzības standartu, ievērojot, ka PVKIU ir privāto ieguldījumu sistēma. Tādēļ būtu skaidri jānosaka depozitārija, pārvaldības sabiedrības un ieguldījumu sabiedrības konkrētās tiesības un pienākumi. Rakstiskajā līgumā būtu jāiekļauj visi nosacījumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu PVKIU aktīvu atbilstīgu glabāšanu, ko veic depozitārijs vai trešā puse, kurai glabāšanas tiesības deleģētas saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un garantētu, ka depozitārijs pienācīgi izpilda savas pārraudzības un kontroles funkcijas. |
(3) |
Lai nodrošinātu depozitārijam iespēju novērtēt un kontrolēt glabāšanas risku, rakstiskajā līgumā būtu jāietver pietiekami sīki izstrādāti nosacījumi attiecībā uz finanšu instrumentu kategorijām, kurās PVKIU var ieguldīt, un jānorāda reģioni, kuros PVKIU plāno ieguldīt. Līgumā būtu jāiekļauj arī informācija par eskalācijas procedūru, lai noteiktu apstākļus, ziņošanas pienākumus un pasākumus, kas jebkurā organizatoriskās struktūras līmenī jāveic depozitārija darbiniekam attiecībā uz atklātajām neatbilstībām, tostarp ziņojot pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai un/vai kompetentajām iestādēm, kā prasīts šajā regulā. Tādēļ depozitārijam būtu jābrīdina pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība par jebkuru būtisku risku, kas konstatēts kādā tirgus norēķinu sistēmā. Attiecībā uz līguma darbības izbeigšanu jānorāda, ka līguma izbeigšana ir depozitārija galējais līdzeklis, ja tas uzskata, ka aktīvi nav pietiekami aizsargāti. Tam būtu arī jānovērš bezrūpīgas rīcības risks, kad PVKIU pieņem ieguldījumu lēmumus, neņemot vērā glabāšanas riskus, pamatojoties uz pieņēmumu, ka atbildētu depozitārijs. Lai uzturētu augstu ieguldītāju aizsardzības standartu, prasības par trešo pušu uzraudzību būtu jāattiecina uz visu turētāja ķēdi. |
(4) |
Lai garantētu, ka depozitārijs spēj pildīt savus pienākumus, ir nepieciešams precizēt Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punktā noteiktos uzdevumus, jo īpaši otrā līmeņa kontroles pasākumus, kas jāveic depozitārijam. Izvirzot šādus uzdevumus, nevajadzētu liegt depozitārijam gadījumos, kad tas uzskata par nepieciešamu, veikt ex ante pārbaudes, kas saskaņotas ar PVKIU. Lai garantētu depozitārija spēju pildīt uzticētos pienākumus, tam būtu jāizveido pašam sava eskalācijas procedūra, lai reaģētu situācijās, kad ir konstatētas neatbilstības. Šādai procedūrai būtu jānodrošina kompetento iestāžu informēšana par visiem būtiskajiem pārkāpumiem. Depozitārija pienākumiem, kas šajā regulā noteikti attiecībā uz trešo pušu uzraudzību, nevajadzētu skart PVKIU pienākumus, kas paredzēti Direktīvā 2009/65/EK. |
(5) |
Depozitārijam būtu jāpārbauda atbilstība starp emitēto ieguldījumu apliecību skaitu un saņemtajiem ienākumiem no parakstīšanās. Turklāt, lai garantētu, ka maksājumi, ko ieguldītāji veikuši pēc parakstīšanās, ir saņemti, depozitārijam būtu arī jānodrošina vēl viena datu salīdzināšana starp parakstīšanās rīkojumiem un ienākumiem no parakstīšanās. Tāda pati salīdzināšana būtu jāveic attiecībā uz izpirkšanas rīkojumiem. Depozitārijam būtu arī jāpārbauda, ka ieguldījumu apliecību skaits PVKIU kontos atbilst neapmaksāto ieguldījumu apliecību skaitam PVKIU reģistrā. Depozitārijam savas procedūras būtu attiecīgi jāpielāgo, ņemot vērā parakstīšanās un izpirkšanas plūsmu. |
(6) |
Depozitārijam būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu, ka tiek efektīvi īstenota piemērota PVKIU aktīvu vērtēšanas politika un procedūras; to nodrošina, veicot izlases veida pārbaudes vai salīdzinot neto aktīvu vērtības (NAV) aprēķina pakāpenisko izmaiņu atbilstību kritēriju izmaiņām. Izveidojot šīs procedūras, depozitārijam vajadzētu būt skaidrai izpratnei par novērtēšanas metodiku, ko PVKIU aktīvu vērtēšanai izmantojis PVKIU vai ārējais vērtētājs. Šādu pārbaužu biežumam vajadzētu atbilst PVKIU aktīvu vērtēšanas biežumam. |
(7) |
Pamatojoties uz Direktīvā 2009/65/EK noteikto uzraudzības pienākumu, depozitārijam būtu jāizveido procedūra, lai pēc ex post principa pārbaudītu PVKIU atbilstību piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem, kā arī tā noteikumiem un dibināšanas dokumentiem. Tajā būtu jāiekļauj, piemēram, PVKIU ieguldījumu atbilstības pārbaude tā ieguldījumu stratēģijai, kas izklāstīta PVKIU noteikumos un piedāvājuma dokumentos, un jānodrošina, ka PVKIU nepārkāpj tiem noteiktos ieguldījumu aizliegumus. Depozitārijam būtu jāuzrauga PVKIU darījumi un jāizmeklē visi neparastie darījumi. Ja pārkāpti ierobežojumi vai aizliegumi, kas noteikti piemērojamajos tiesību aktos vai noteikumos vai PVKIU nolikumā un dibināšanas dokumentos, depozitārijam būtu nekavējoties jārīkojas, lai atceltu darījumu, kuru veicot pārkāpti šie tiesību akti, noteikumi vai nolikums. |
(8) |
Depozitārijam būtu jānodrošina, ka PVKIU ienākumi tiek aprēķināti precīzi saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK. Lai to panāktu, depozitārijam būtu jānodrošina, ka ienākumu aprēķins un sadalījums ir atbilstīgs, un, konstatējot kļūdu, jānodrošina, ka PVKIU veic attiecīgus situācijas uzlabojumus. Tiklīdz depozitārijs ir to nodrošinājis, tam būtu jāpārbauda ienākumu sadalījuma pilnīgums un pareizība. |
(9) |
Lai depozitārijam jebkurā brīdī nodrošinātu skaidru priekšstatu par PVKIU ienākošajām uz izejošajām naudas plūsmām, PVKIU būtu jānodrošina, ka depozitārijs bez liekas kavēšanās saņem precīzu informāciju par naudas plūsmām, tostarp no trešām pusēm, kurās atvērts PVKIU naudas līdzekļu konts. |
(10) |
Lai panāktu PVKIU naudas plūsmu pienācīgu uzraudzību, depozitārijam būtu jāgarantē, ka ir izveidotas procedūras, kuras efektīvi īsteno, lai atbilstīgi uzraudzītu PVKIU naudas plūsmas, un ka šīs procedūras tiek periodiski pārskatītas. Konkrēti, depozitārijam būtu jāpārbauda salīdzināšanas procedūra, lai pārliecinātos, ka procedūra ir piemērota PVKIU un tiek īstenota ar atbilstīgu laika intervālu, ņemot vērā PVKIU specifiku, darbības mērogu un sarežģītību. Veicot šādu procedūru, būtu, piemēram, atsevišķi jāsalīdzina katra naudas plūsma, kas norādīta bankas konta izrakstos, ar naudas plūsmām, kas reģistrētas PVKIU kontos. Ja salīdzināšanas procedūras veic katru dienu, kā to dara vairākumā PVKIU, arī depozitārijam salīdzināšana būtu jāveic katru dienu. Depozitārijam būtu jo īpaši jāuzrauga neatbilstības, kas konstatētas salīdzināšanas procedūrās, un korektīvie pasākumi, kas veikti, lai bez liekas kavēšanās informētu PVKIU par jebkuru novirzi, kas nav novērsta, un veiktu salīdzināšanas procedūru pilnīgu pārskatīšanu. Šāda pārskatīšana būtu jāveic vismaz reizi gadā. Depozitārijam būtu arī laikus jākonstatē ievērojamas naudas plūsmas, jo īpaši tās, kuras varētu neatbilst PVKIU darbībām, piemēram, izmaiņas PVKIU aktīvu pozīcijās vai parakstīšanā un izpirkšanā, un tam būtu periodiski jāsaņem naudas līdzekļu kontu izraksti, ka arī jāpārbauda atbilstība to rīcībā esošajiem datiem par naudas līdzekļu pozīcijām salīdzinājumā ar PVKIU datiem. Depozitārijam būtu jānodrošina datu aktualitāte atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 5. punkta b) apakšpunktam. |
(11) |
Depozitārijam jānodrošina, ka visi maksājumi, kurus veikuši ieguldītāji vai kuri veikti to vārdā pēc PVKIU akciju vai ieguldījumu apliecību parakstīšanas, ir saņemti un uzskaitīti vienā vai vairākos naudas līdzekļu kontos saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK. Tādēļ PVKIU jāgarantē, ka depozitārijam ir nodrošināta attiecīgā informācija, kas tam vajadzīga, lai pienācīgi kontrolētu ieguldītāju maksājumu saņemšanu. PVKIU jāgarantē, ka depozitārijs bez liekas kavēšanās iegūst šo informāciju, kad trešā puse saņem rīkojumu izpirkt vai emitēt PVKIU ieguldījumu apliecības. Tādēļ informācija no struktūras, kas atbild par PVKIU ieguldījuma apliecību parakstīšanu un izpirkšanu, depozitārijam būtu jānosūta darba dienas beigās, lai izvairītos no ieguldītāju maksājumu ļaunprātīgas izmantošanas. |
(12) |
Depozitārijam būtu jāglabā visi PVKIU finanšu instrumenti, kurus tieši vai netieši iespējams reģistrēt vai turēt kontā depozitārija vai trešās personas vārdā, kurai deleģēta glabāšanas funkcija, jo īpaši centrālā vērtspapīru depozitārija līmenī. Papildus depozitārijam būtu jāglabā finanšu instrumenti, kuri depozitārija vai trešās puses vārdā, kam deleģētas glabāšanas funkcijas, ir tieši reģistrēti tikai pie paša emitenta vai tā pārstāvja. Finanšu instrumenti, kuri saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem ir reģistrēti PVKIU vārdā tikai pie emitenta vai tā pārstāvja, nebūtu jāglabā. Visi finanšu instrumenti, kurus iespējams fiziski nogādāt depozitārijam, būtu jāglabā. Ja izpildīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem finanšu instrumentus nodod glabāšanā, finanšu instrumenti, kurus sniedz kā nodrošinājumu trešai pusei vai kurus trešā puse nodrošina PVKIU labā, arī jānodod glabāšanā pašam depozitārijam vai arī trešai pusei, kurai deleģētas glabāšanas funkcijas, uz laiku, kamēr tie pieder PVKIU. |
(13) |
Finanšu instrumentiem, kurus tur glabāšanā, būtu nepārtraukti piemērojama vajadzīgā rūpība un aizsardzība. Lai garantētu, ka pietiekami uzmanīgi ir novērtēts glabāšanas risks, būtu jāparedz precīzi depozitārija pienākumi, lai depozitārijs jo īpaši zinātu, kuras trešās puses ir iesaistītas uzraudzības ķēdē, nodrošinātu, ka visā uzraudzības ķēdē ir izpildīti uzticamības pārbaudes un nošķiršanas pienākumi, nodrošinātu, ka tam ir attiecīgas piekļuves tiesības to trešo pušu uzskaitei un datiem, kurām deleģētas glabāšanas funkcijas, kā arī nodrošinātu atbilstību visām šīm prasībām, veicot dokumentāciju un darot šos dokumentus pieejamus pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai. |
(14) |
Depozitārijam vienmēr vajadzētu būt pilnīgam pārskatam par visiem aktīviem, kas nav glabājamie finanšu instrumenti. Uz šiem aktīviem saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK noteikumiem būtu jāattiecina pienākums pārbaudīt un dokumentēt īpašumtiesības. Šādu aktīvu piemēri ir fiziskie aktīvi, kuri nav klasificējami kā finanšu instrumenti atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK vai kurus nav iespējams fiziski nogādāt depozitārijam, finanšu līgumi, piemēram, konkrēti atvasinātie instrumenti un naudas līdzekļu noguldījumi. |
(15) |
Lai panāktu pietiekamu pārliecību par to, ka PVKIU tiešām ir aktīvu īpašnieks, depozitārijam būtu jānodrošina, ka tas saņem visu informāciju, ko tas uzskata par nepieciešamu, lai pārliecinātos, ka PVKIU pieder īpašumtiesības uz attiecīgo aktīvu. Šī informācija var būt oficiāla dokumenta kopija, kas apliecina, ka PVKIU ir aktīva īpašnieks, vai jebkurš cits formāls un ticams pierādījums, ko depozitārijs uzskata par piemērotu. Ja nepieciešams, depozitārijam būtu jāpieprasa papildu pierādījumi no PVKIU vai vajadzības gadījumā – no trešās puses. |
(16) |
Depozitārijam būtu jādokumentē visi aktīvi, par kuriem tas ir pārliecinājies, ka īpašumtiesības pieder PVKIU. Tas var izstrādāt procedūru informācijas saņemšanai no trešām pusēm, nodrošinot, ka aktīvus nebūtu iespējams nodot, par šādu darījumu neinformējot depozitāriju vai trešo pusi, kurai deleģētas glabāšanas funkcijas. |
(17) |
Deleģējot glabāšanas funkcijas trešai pusei saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu, depozitārijam jāievieš un jāpiemēro piemērota un dokumentēta procedūra, lai nodrošinātu, ka deleģējuma ņēmējs pastāvīgi izpilda minētās direktīvas 22.a panta 3. punkta prasības. Lai nodrošinātu pietiekamu aktīvu aizsardzības līmeni, jānosaka konkrēti principi, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz glabāšanas funkciju deleģējumu. |
(18) |
Šo principu uzskaitījums nebūtu jāuzskata par pilnīgu ne attiecībā uz visām niansēm par depozitārija pietiekami prasmīgu un rūpīgu rīcību un uzticamības pārbaudēm, ne arī attiecībā uz visiem pasākumiem, kas depozitārijam būtu jāveic saistībā ar šiem principiem. Pildot pienākumu pastāvīgi uzraudzīt trešo pusi, kurai deleģētas glabāšanas funkcijas, būtu jāpārbauda, vai trešā puse pareizi pilda visas deleģētās funkcijas un ievēro deleģējuma līguma noteikumus un citas juridiskās prasības, piemēram, prasības par neatkarību un atkārtotas izmantošanas aizliegumu. Depozitārijam būtu arī jāpārskata atlases un iecelšanas procesā novērtētie elementi un jāsalīdzina tie ar tirgus attīstības tendencēm. Depozitārijam vienmēr būtu jāspēj atbilstīgi novērtēt riskus, kas saistīti ar lēmumu uzticēt aktīvus trešai pusei. Pārskatīšanas biežums jāpielāgo tā, lai tas vienmēr atbilstu tirgus apstākļiem un saistītajiem riskiem. Lai depozitārijs varētu pienācīgi reaģēt uz trešās puses maksātnespēju, tam būtu jāveic uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānošana, tostarp iespējamā alternatīva pakalpojuma sniedzēja izvēle. Lai gan šādi pasākumi var samazināt depozitārija glabāšanas risku, tie neatceļ pienākumu finanšu instrumentu zaudējuma gadījumā atdot finanšu instrumentus vai samaksāt attiecīgo summu atkarībā no tā, vai izpildītas Direktīvas 2009/65/EK 24. panta prasības. |
(19) |
Lai pārliecinātos par PVKIU aktīvu un PVKIU tiesību aizsardzību trešās puses maksātnespējas gadījumā, depozitārijam ir jāpārzina trešās puses darbības trešās valsts maksātnespējas tiesību akti un jānodrošina, ka iespējams izpildīt ar tiem saistītos līguma noteikumus. Pirms glabāšanas funkciju deleģēšanas trešai pusei ārpus Savienības depozitārijam jāsaņem neatkarīgs juridisks atzinums par to, vai saskaņā ar trešās puses darbības valstī piemērojamajiem maksātnespējas tiesību aktiem un judikatūru iespējams izpildīt ar trešo pusi noslēgtā līguma saistības, lai nodrošinātu, ka līgumiskās saistības ir izpildāmas arī trešās puses maksātnespējas gadījumā. Pildot pienākumu novērtēt trešās valsts normatīvo un tiesisko regulējumu, depozitārijam ir jāsaņem arī neatkarīgs juridisks atzinums, kur novērtēti maksātnespējas tiesību akti un judikatūra, ko piemēro trešā valstī, kurā trešā puse veic darbību. Atkarībā no konkrētā gadījuma šos atzinumus var apvienot, vai katrā jurisdikcijā vairāku depozitāriju labā tos var izdot attiecīgā nozares federācija vai juridisko konsultāciju uzņēmumi. |
(20) |
Līgumiskajās saistībās ar izvēlētu trešo pusi, kurai deleģētas glabāšanas funkcijas, būtu jāiekļauj punkts par līguma darbības priekšlaicīgu izbeigšanu, jo depozitārijam jāspēj izbeigt līgumiskās attiecības gadījumos, kad trešās valsts tiesību aktu vai judikatūras grozījumu dēļ vairs nav iespējams nodrošināt PVKIU aktīvu aizsardzību. Šādos gadījumos depozitārijam tas jāpaziņo pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai. Pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai jāziņo savām kompetentajām iestādēm un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, kas vislabāk aizsargā PVKIU un to ieguldītāju intereses. Paziņošana kompetentajām iestādēm par PVKIU aktīvu paaugstināto glabāšanas un maksātnespējas risku trešā valstī neatbrīvo depozitāriju vai pārvaldības sabiedrību, vai ieguldījumu sabiedrību no pienākumiem un saistībām, kas noteiktas Direktīvā 2009/65/EK. |
(21) |
Deleģējot glabāšanas funkcijas, depozitārijam būtu jānodrošina, ka ir izpildītas Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības un depozitārija PVKIU klientu aktīvi ir pienācīgi nošķirti. Pildot šo pienākumu, būtu jo īpaši jānodrošina, ka PVKIU aktīvi netiek zaudēti, ja iestājas maksātnespēja trešai pusei, kurai deleģētas glabāšanas funkcijas, un ka trešā puse PVKIU aktīvus neizmanto atkārtoti savā vārdā. Depozitārijs varētu arī aizliegt īslaicīgus deficītus klientu aktīvos, izmantot rezerves vai noteikt režīmu, kas aizliedz viena klienta debeta saldo izmantošanu cita klienta kredīta saldo līdzsvarošanai. Lai gan šādi pasākumi var samazināt depozitārija glabāšanas risku, kas rodas līdz ar glabāšanas funkciju deleģējumu, tie neatceļ pienākumu finanšu instrumentu zaudējuma gadījumā atdot finanšu instrumentus vai samaksāt attiecīgo summu atkarībā no tā, vai izpildītas Direktīvas 2009/65/EK prasības. |
(22) |
Pirms glabāšanas funkciju deleģēšanas un veicot glabāšanas funkcijas, depozitārijam, izmantojot pasākumus pirms līguma slēgšanas un līgumiskās saistības, būtu jānodrošina, ka trešā puse veic pasākumus un ievieš noteikumus, lai nodrošinātu, ka PVKIU aktīvi netiek sadalīti trešās puses kreditoru vai pašas trešās puses labā. Direktīvā 2009/65/EK noteikts, ka visām dalībvalstīm savi tiesību akti maksātnespējas jomā jāpielīdzina šai prasībai. Tādēļ ir svarīgi, lai depozitārijs saņemtu neatkarīgu informāciju par maksātnespējas tiesību aktiem un judikatūru, ko piemēro trešā valstī, kur paredzēts turēt PVKIU aktīvus. |
(23) |
Depozitārija atbildība saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 24. panta 1. punkta otro daļu iestājas, ja zaudēts tāds finanšu instruments, kuru glabā pats depozitārijs vai deleģēta trešā puse, izņemot gadījumus, kad depozitārijs pierāda, ka zaudējums radies no ārējiem apstākļiem, kurus nevarēja ietekmēt un kuru sekas būtu bijušas neizbēgamas, neskatoties uz visiem saprātīgiem centieniem panākt pretējo. Šāds zaudējums būtu jānošķir no ieguldījumu zaudējuma, kas radies, ieguldījumu lēmuma dēļ samazinoties aktīvu vērtībai. |
(24) |
Lai zaudējuma gadījumā iestātos depozitārija atbildība, tam jābūt neatgriezeniskam, bez izredzēm atgūt aktīvu. Tāpēc situācijas, kad finanšu instruments ir tikai īslaicīgi nepieejams vai iesaldēts, nebūtu uzskatāmas par zaudējumiem Direktīvas 2009/65/EK 24. panta izpratnē. Ir iespējams noteikt trīs situācijas, kurās zaudējums uzskatāms par neatgriezenisku: ja finanšu instruments vairs neeksistē vai nekad nav eksistējis; ja finanšu instruments eksistē, bet PVKIU ir neatgriezeniski zaudējis īpašumtiesības uz to; un ja PVKIU ir īpašumtiesības, bet tas vairs nevar tās nodot vai nevar pastāvīgi radīt ierobežotas īpašumtiesības uz šo finanšu instrumentu. |
(25) |
Uzskata, ka finanšu instruments vairs neeksistē, ja tas, piemēram, ir zudis neizlabojamas grāmatvedības kļūdas dēļ vai ja tas nekad nav eksistējis – ja PVKIU īpašumtiesības reģistrētas, pamatojoties uz viltotiem dokumentiem. Situācijas, kurās finanšu instruments zaudēts krāpnieciskas rīcības dēļ, būtu jāuzskata par zaudējumu. |
(26) |
Zaudējumu nav iespējams noteikt, ja finanšu instruments aizvietots ar citu finanšu instrumentu vai pārvērsts citā finanšu instrumentā, piemēram, situācijās, kad uzņēmuma reorganizācijas rezultātā akcijas ir anulētas un aizstātas ar jaunu akciju laidienu. Nebūtu jāuzskata, ka PVKIU pastāvīgi zudušas finanšu instrumenta īpašumtiesības, ja tas ir likumīgi nodevis īpašumtiesības trešai pusei. Tāpēc, ja ir atšķirība starp aktīvu juridiskajām īpašumtiesībām un faktiskajām īpašumtiesībām, zaudējumu definīcija attiecas uz faktisko īpašumtiesību zaudējumu. |
(27) |
Tikai tad, ja iestājušies ārēji apstākļi ārpus depozitārija kontroles, no kuru sekām ir neiespējami izvairīties par spīti pūlēm, depozitārijs var izvairīties no saukšanas pie atbildības saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 24. pantu. Lai depozitāriju atbrīvotu no atbildības, tam jāpierāda šo nosacījumu kumulatīva izpilde, un jāievieš procedūra, kas jāievēro šādos gadījumos. |
(28) |
Vispirms jānosaka, vai zaudējumu izraisījušie apstākļi bija ārēji. Deleģētām glabāšanas funkcijām nevajadzētu ietekmēt depozitārija atbildību, tāpēc apstākļi uzskatāmi par ārējiem, ja tos nav izraisījusi depozitārija vai trešās puses, kam deleģēta finanšu instrumentu glabāšana, darbība vai bezdarbība. Pēc tam būtu jānosaka, vai depozitārijs nevarēja ietekmēt apstākļus, pārliecinoties, vai piesardzīgs depozitārijs pieņemamā veidā būtu spējis novērst attiecīgo apstākļu rašanos. Saskaņā ar šiem pasākumiem par ārējiem notikumiem ārpus saprātīgas kontroles var tikt uzskatītas gan dabas parādības, gan varas iestāžu rīcība. Savukārt zaudējums, kuru izraisījusi Direktīvas 2009/65/EK 21. panta 11. punkta d) apakšpunkta iii) punktā noteikto nošķiršanas prasību nepiemērošana, vai aktīvu zaudējums, kas radies no trešās puses darbības pārtraukuma saistībā ar tās maksātnespēju, nav uzskatāms par ārējiem apstākļiem ārpus sapratīgas kontroles. |
(29) |
Visbeidzot, depozitārijam būtu jāpierāda, ka no zaudējuma nebūtu bijis iespējams izvairīties par spīti visām pūlēm. Šajā ziņā depozitārijam būtu jāinformē pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība un attiecīgi jārīkojas atkarībā no apstākļiem. Piemēram, situācijā, kad depozitārijs uzskata, ka vienīgā piemērotā darbība ir finanšu instrumentu atsavināšana, depozitārijam par to būtu attiecīgi jāinformē pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, kam savukārt rakstiski jānorīko depozitārijs turpināt finanšu instrumentu turējumu vai tos atsavināt. PVKIU ieguldītāji bez liekas kavēšanās būtu jāinformē par visiem rīkojumiem depozitārijam turpināt aktīvu turējumu. Pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai būtu pienācīgi jāapsver depozitārija ieteikumi. Atkarībā no apstākļiem, ja depozitārijam joprojām ir bažas, ka par spīti atkārtotiem brīdinājumiem finanšu instrumentu aizsardzības standarts joprojām nav pietiekams, tam būtu jāapsver turpmāka rīcība, piemēram, līguma darbības izbeigšana, ar nosacījumu, ka PVKIU atbilstīgi valsts tiesību aktiem ir atvēlēts pietiekami daudz laika, lai atrastu citu depozitāriju. |
(30) |
Depozitāriju režīmā ieguldītāju aizsardzības pasākumos jāņem vērā depozitārija un pārvaldības vai ieguldījumu sabiedrības iespējamā mijiedarbība, piemēram, kas izriet no kopīgas vai saistītas pārvaldības vai savstarpēji piederošām kapitāla daļām. Šāda mijiedarbība, ja tāda ir un tādā mērā, kādā to aizliedz valsts tiesību akti, varētu izraisīt interešu konfliktu, ko veido krāpšanas risks (neziņošana kompetentajām iestādēm par nepilnībām, lai nezaudētu reputāciju), ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem saistīts risks (nevēlēšanās izmantot juridiskus līdzekļus pret depozitāriju vai izvairīšanās no šādu līdzekļu izmantošanas), neobjektīva atlase (depozitārija izvēle, kas nav pamatota ar kvalitāti un cenu), maksātnespējas risks (zemāki aktīvu nošķiršanas vai depozitārija maksātspējas noteikšanas standarti) vai riska darījumi grupā (ieguldījumi grupas mērogā). |
(31) |
Pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības un depozitārija darbības neatkarība, arī deleģētu glabāšanas funkciju gadījumos, rada papildu garantijas, kas bez liekām izmaksām nodrošina ieguldītāju aizsardzību, paaugstinot vienas grupas struktūru vai citādi saistītu struktūru rīcības standartus. Prasībās par darbības neatkarību būtu jāiekļauj būtiski elementi, piemēram, personiskās saites starp vadītājiem, darbiniekiem un personām, kuras pilda citu grupas struktūru vai sabiedrību uzraudzības funkcijas, tostarp situācijas, kad šādas personas ir saistītas. |
(32) |
Lai nodrošinātu samērīgu attieksmi, gadījumos, kad pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība un depozitārijs pieder vienai grupai, struktūrās, kas pilda uzraudzības funkcijas, vai vadības struktūrās, kas arī pilda uzraudzības funkcijas, vismaz vienai trešdaļai locekļu vai divām personām atkarībā no tā, kurš no šiem skaitļiem ir mazāks, jābūt neatkarīgām. |
(33) |
Attiecībā uz korporatīvo pārvaldību būtu jāatspoguļo īpatnības gan viena līmeņa sistēmās, kad vienu uzņēmumu vada viena korporatīva struktūra, kas pilda kā pārvaldības, tā uzraudzības funkcijas, gan divu līmeņu sistēmās, kad direktoru padome un uzraudzības padome darbojas līdztekus. |
(34) |
Lai kompetentajām iestādēm, PVKIU un depozitārijiem nodrošinātu iespēju pielāgoties jaunajiem šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un tos varētu piemērot iedarbīgi un efektīvi, šīs regulas piemērošanas sākuma datumu būtu lietderīgi noteikt sešus mēnešus pēc tās stāšanās spēkā datuma. |
(35) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas ekspertu grupas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. NODAĻA
DEFINĪCIJAS UN RAKSTISKAJĀ LĪGUMĀ IEKĻAUJAMĀ INFORMĀCIJA
(Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 2. punkts)
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“saikne” ir situācija, kad divas vai vairākas fiziskās vai juridiskās personas saista tieša vai netieša līdzdalība kādā uzņēmumā, kas ir vismaz 10 % kapitāla vai uzņēmuma balsstiesību vai nodrošina iespēju ievērojami ietekmēt pārvaldību uzņēmumā, kurā ir šī līdzdalība; |
b) |
“grupas saikne” ir situācija, kad divi vai vairāki uzņēmumi vai struktūras pieder vienai un tai pašai grupai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (3) 2. panta 11. punkta nozīmē vai atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (4). |
2. pants
Līgums par depozitārija iecelšanu
1. Līgumu, kas apliecina depozitārija iecelšanu saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 2. punktu, slēdz starp depozitāriju, no vienas puses, un katra kopējā fonda, kuru pārvalda pārvaldības sabiedrība, ieguldījumu sabiedrību vai pārvaldības sabiedrību, no otras puses.
2. Līgumā iekļauj vismaz šādus elementus:
a) |
depozitārija sniedzamo pakalpojumu aprakstu un procedūras, kas depozitārijam jāpieņem attiecībā uz katru aktīvu kategoriju, kurā PVKIU var ieguldīt un kuru pēc tam uztic depozitārijam; |
b) |
aprakstu par to, kā atkarībā no aktīvu kategorijas un ģeogrāfiskā reģiona, kurā PVKIU plāno ieguldīt, jāveic glabāšanas un pārraudzības funkcijas; attiecībā uz glabāšanas pienākumiem šajā aprakstā iekļauj valstu sarakstus un procedūras valstu pievienošanai šiem sarakstiem vai svītrošanai no tiem. Tas atbilst informācijai, kas iekļauta PVKIU nolikumā, dibināšanas dokumentos un piedāvājuma dokumentos attiecībā uz aktīviem, kuros PVKIU var ieguldīt; |
c) |
līguma darbības laiku un nosacījumus līguma grozīšanai vai darbības izbeigšanai, tostarp situācijas, kuras varētu izraisīt līguma darbības izbeigšanu, sīkāku informāciju par līguma darbības izbeigšanas procedūru un procedūras, kuras depozitārijam jāpiemēro, nosūtot visu atbilstīgo informāciju savam tiesību pārņēmējam; |
d) |
konfidencialitātes pienākumus, kurus pusēm piemēro atbilstīgi attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Šie pienākumi neietekmē kompetento iestāžu spēju piekļūt attiecīgajiem dokumentiem un informācijai; |
e) |
veidus un procedūras, kā depozitārijs nodod pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai visu attiecīgo informāciju, kas tai vajadzīga, lai pildītu savus pienākumus, tostarp ar aktīviem saistīto tiesību īstenošanu, kā arī lai nodrošinātu pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai savlaicīgu un precīzu pārskatu par PVKIU kontu stāvokli; |
f) |
veidus un procedūras, kā pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodod depozitārijam visu atbilstošo informāciju vai nodrošina piekļuvi, kas tam vajadzīga, lai izpildītu savus pienākumus, tostarp procedūras, ar kurām garantē, ka depozitārijs saņems informāciju no citām pusēm, kuras iecēlusi pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība; |
g) |
procedūras, kuras jāievēro, ja tiek apsvērti grozījumi PVKIU nolikumā, dibināšanas dokumentos vai piedāvājuma dokumentos, norādot situācijas, kurās depozitārijs par to jāinformē vai kurās grozījumu izdarīšanai vajadzīga depozitārija iepriekšēja piekrišana; |
h) |
visu vajadzīgo informāciju, ar kuru jāapmainās pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai, vai trešai personai, kas rīkojas PVKIU vārdā, no vienas puses, un depozitārijam, no otras puses, kas attiecas uz PVKIU ieguldījuma apliecību pārdošanu, parakstīšanu, izpirkšanu, emisiju, anulēšanu un atpirkšanu; |
i) |
visu vajadzīgo informāciju, ar kuru jāapmainās pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai, vai trešai personai, kas rīkojas PVKIU vārdā, un depozitārijam attiecībā uz depozitārija pienākumu izpildi; |
j) |
ja līgumslēdzējas puses plāno iecelt trešās puses, lai tās veiktu daļu no to pienākumiem, – apņemšanos regulāri nodrošināt ziņas par visām ieceltajām trešām pusēm un pēc pieprasījuma sniegt informāciju par kritērijiem, kas izmantoti trešās puses izvēlē, kā arī pasākumus, kas paredzēti, lai kontrolētu trešās puses veiktās darbības; |
k) |
informāciju par līgumslēdzēju pušu pienākumiem un atbildību attiecībā uz pienākumu novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu; |
l) |
informāciju par visiem skaidras naudas kontiem, kas atvērti ieguldījumu sabiedrības vārdā vai pārvaldības sabiedrības vārdā, kas rīkojas PVKIU vārdā, kā arī procedūras, ar kurām garantē, ka depozitārijs tiks informēts gadījumā, kad tiek atvērts jauns konts; |
m) |
ziņas par depozitārija eskalācijas procedūrām, tostarp norādot tās personas pārvaldības sabiedrībā vai ieguldījumu sabiedrībā, kuras depozitārijam jāinformē, kad tas sāk šādu procedūru; |
n) |
depozitārija apņemšanos paziņot, ka aktīvu nošķiršana vairs nav pietiekama, lai nodrošinātu aizsardzību pret tādas trešās puses maksātnespēju, kurai atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam deleģētas glabāšanas funkcijas konkrētā jurisdikcijā; |
o) |
procedūras, ar ko nodrošina, ka depozitārijs, pildot savus pienākumus, var ievākt informāciju par pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības darbību un novērtēt saņemtās informācijas kvalitāti, tostarp ar piekļuvi pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības uzskaites datiem un veicot apmeklējumus uz vietas; |
p) |
procedūras, ar ko nodrošina, ka pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība var pārbaudīt depozitārija darbību saistībā ar depozitārija līgumiskajiem pienākumiem. |
Šā punkta a) līdz p) apakšpunktā noteiktos līdzekļus un procedūras sīkāk apraksta līgumā, ar kuru ieceļ depozitāriju, kā arī jebkurā šāda līguma turpmākā grozījumā.
3. Puses var vienoties, ka savstarpējā informācijas apmaiņa notiks elektroniski, ja tiek nodrošināta šādas informācijas pienācīga reģistrācija.
4. Ja vien valstu tiesību aktos nav noteikts citādi, attiecībā uz katru kopīgo fondu nav obligāti jāslēdz atsevišķs rakstisks līgums.
Pārvaldības sabiedrība un depozitārijs var slēgt vienu nolīgumu, kur uzskaitīti visi kopīgie fondi, kurus pārvalda pārvaldības sabiedrība, uz kuru attiecas konkrētais līgums.
5. Līgumā, ar ko apliecina depozitārija iecelšanu, un visos nākamajos nolīgumos norāda līgumam piemērojamos tiesību aktus.
2. NODAĻA
DEPOZITĀRIJA FUNKCIJAS, PIENĀKUMS VEIKT UZTICAMĪBAS PĀRBAUDES, NOŠĶIRŠANAS PIENĀKUMS UN AIZSARDZĪBA MAKSĀTNESPĒJAS GADĪJUMĀ
(Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3., 4. un 5. punkts un 22.a panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts)
3. pants
Uzraudzības pienākumi – vispārīgas prasības
1. Iecelšanas brīdī depozitārijs novērtē riskus, kas saistīti ar PVKIU ieguldījumu politikas un stratēģijas specifiku, apjomu un sarežģītību, kā arī ar pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības organizatorisko struktūru. Pamatojoties uz šo novērtējumu, depozitārijs ierosina uzraudzības procedūras, kas ir piemērotas PVKIU un aktīviem, kuros tas iegulda, un kuras pēc tam tiek īstenotas un piemērotas. Šīs procedūras regulāri atjaunina.
2. Veicot uzraudzības pienākumus atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punktam, depozitārijs veic ex post kontroles, kā arī pārbauda procesus un procedūras, par kurām atbild pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, vai iecelta trešā puse. Depozitārijs visos apstākļos nodrošina, ka ir izveidota piemērota pārbaudes un saskaņošanas procedūra, kuru īsteno, piemēro un regulāri pārskata. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka visi norādījumi, kas attiecas uz PVKIU aktīviem un darbībām, ir nosūtīti depozitārijam, lai depozitārijs spētu izpildīt pārbaudes vai saskaņošanas procedūru.
3. Depozitārijs izveido skaidru un visaptverošu eskalācijas procedūru, lai reaģētu situācijās, kad, depozitārijam veicot uzraudzības pienākumus, ir konstatētas iespējamas neatbilstības, sīkākas ziņas par kurām pēc pieprasījuma sniedz pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības kompetentajām iestādēm.
4. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība depozitārijam, kad tas sāk savu pienākumu izpildi un pēc tam regulāri, nodrošina visu būtisko informāciju, kas tam vajadzīga savu pienākumu izpildei atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punktam, tostarp informāciju, ko depozitārijam sniedz trešās puses.
Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība jo īpaši nodrošina, ka depozitārijs var piekļūt uzskaites datiem un veikt pārbaudes uz vietas pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības telpās, kā arī jebkuru pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības ieceltu pakalpojumu sniedzēju, piemēram, administratoru vai ārējo vērtētāju, telpās, un izvērtēt kvalificētu neatkarīgu revidentu vai citu ekspertu sniegtos pārskatus vai atzītus ārējās sertifikācijas paziņojumus, lai nodrošinātu izveidoto procedūru piemērotību un atbilstību.
4. pants
Pienākumi, kas attiecas uz parakstīšanu un izpirkšanu
1. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības, ja tas nodrošina, ka pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība ir izveidojusi, īsteno un piemēro piemērotu un saskanīgu procedūru, lai:
a) |
saskaņotu parakstīšanas rīkojumus ar ieņēmumiem no parakstīšanas, kā arī emitēto ieguldījuma apliecību skaitu ar PVKIU saņemtajiem ieņēmumiem pēc parakstīšanas; |
b) |
saskaņotu izpirkšanas rīkojumus ar maksājumiem par izpirkšanu, kā arī anulēto ieguldījuma apliecību ar PVKIU veiktajiem izpirkšanas maksājumiem; |
c) |
regulāri pārbaudītu, vai saskaņošanas procedūra ir piemērota. |
Lai izpildītu šā punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktās prasības, depozitārijs jo īpaši regulāri pārbauda atbilstību starp kopējo ieguldījuma apliecību kopējo skaitu PVKIU kontos un neapmaksāto ieguldījumu apliecību kopējo skaitu PVKIU reģistros.
2. Depozitārijs nodrošina un regulāri pārliecinās, ka visas procedūras, kas attiecas uz PVKIU ieguldījuma apliecību pārdošanu, emisiju, atpirkšanu, izpirkšanu un anulēšanu, atbilst piemērojamo valsts tiesību aktu noteikumiem, PVKIU nolikumam vai dibināšanas dokumentiem, un pārbauda, vai tās tiek faktiski īstenotas.
3. Depozitārija veikto pārbaužu biežums atbilst parakstīšanās un izpirkšanas plūsmai.
5. pants
Pienākumi, kas attiecas uz ieguldījuma apliecību vērtēšanu
1. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības, ja tas ir ieviesis procedūras, lai:
a) |
pastāvīgi pārbaudītu, vai PVKIU aktīvu vērtēšanai ir izveidotas un tiek piemērotas atbilstīgas un saskaņotas procedūras atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 85. panta prasībām un PVKIU nolikumam vai dibināšanas dokumentiem; |
b) |
nodrošinātu, ka vērtēšanas politika un procedūras tiek faktiski īstenotas un tiek periodiski pārskatītas. |
2. Depozitārijs nodrošina, ka 1. punktā minēto pārbaužu biežums atbilst PVKIU vērtēšanas politikā paredzētajam pārbaužu biežumam, kas savukārt atbilst valsts tiesību aktu noteikumiem, pieņemtiem saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 85. pantu un PVKIU nolikumu vai dibināšanas dokumentiem.
3. Ja depozitārijs uzskata, ka PVKIU ieguldījuma apliecību vērtības aprēķins nav veikts atbilstīgi piemērojamajiem tiesību aktiem vai PVKIU nolikumam vai dibināšanas dokumentiem, tas informē pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību un nodrošina, ka laicīgi tiek veikti situācijas uzlabošanas pasākumi PVKIU ieguldītāju interesēs.
6. pants
Pienākumi, kas attiecas uz PVKIU norādījumu izpildi
Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības, ja tas ir izveidojis un piemēro vismaz:
a) |
atbilstīgas procedūras, lai pārbaudītu, vai pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības norādījumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem, kā arī PVKIU nolikumam un dibināšanas dokumentiem; |
b) |
eskalācijas procedūru gadījumiem, kad PVKIU ir pārkāpis vienu no otrajā daļā minētajiem ierobežojumiem vai aizliegumiem. |
Lai izpildītu a) apakšpunktā minēto prasību, depozitārijs jo īpaši uzrauga, vai PVKIU ievēro ierobežojumus un tam noteiktos saistību īpatsvara ierobežojumus. Procedūras, kas minētas a) apakšpunktā, ir samērīgas ar PVKIU specifiku, apjomu un sarežģītību.
7. pants
Pienākumi, kas attiecas uz laicīgu norēķināšanos par darījumiem
1. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punkta d) apakšpunktā noteiktās prasības, ja tas ir izveidojis procedūru, kas paredzēta, lai konstatētu visas situācijas, kurās atlīdzība par darījumiem ar PVKIU aktīviem nav pārskaitīta PVKIU parastajā termiņā, un par to informētu pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību, un – ja situācija nav atrisināta – darījuma partnerim pieprasītu finanšu instrumentu atpakaļatdošanu, ja tas ir iespējams.
2. Ja darījumi nenotiek regulētā tirgū, depozitārijs pilda 1. punktā noteiktos pienākumus, ņemot vērā darījuma nosacījumus.
8. pants
Pienākumi, kas attiecas uz PVKIU ienākumu aprēķināšanu un sadali
1. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 3. punkta e) apakšpunktā noteiktās prasības, ja tas:
a) |
nodrošina, ka vienmēr, sadalot ienākumus, neto ienākumu aprēķins tiek veikts atbilstīgi PVKIU nolikumam, dibināšanas dokumentiem un piemērojamajiem valsts tiesību aktiem; |
b) |
nodrošina, ka tiek īstenoti attiecīgi pasākumi, ja PVKIU revidenti ir izteikuši iebildes par gada finanšu pārskatiem. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība sniedz depozitārijam visu informāciju par iebildēm, kas izteiktas par finanšu pārskatiem; |
c) |
vienmēr, sadalot ienākumus, pārbauda dividenžu maksājumu pilnīgumu un pareizību. |
2. Ja depozitārijs uzskata, ka ienākumu aprēķins nav veikts atbilstīgi piemērojamajiem tiesību aktiem vai PVKIU nolikumam vai dibināšanas dokumentiem, tas informē pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību un nodrošina, ka laicīgi tiek veikti situācijas uzlabošanas pasākumi PVKIU ieguldītāju interesēs.
9. pants
Naudas līdzekļu kontrole – vispārīgas prasības
1. Ja ieguldījumu sabiedrības vai pārvaldības sabiedrības vārdā, kura rīkojas PVKIU uzdevumā, kādā no Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajām struktūrām tiek uzturēts vai atvērts naudas līdzekļu konts, pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka depozitārijam, sākot pildīt attiecīgos pienākumus un pēc tam regulāri, sniedz visu attiecīgo informāciju, kas tam vajadzīga, lai gūtu precīzu pārskatu par PVKIU naudas plūsmām, un tādējādi depozitārijs spētu izpildīt savus pienākumus.
2. Pēc depozitārija iecelšanas ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldības sabiedrība informē depozitāriju par visiem esošajiem naudas līdzekļu kontiem, kas atvērti ieguldījumu sabiedrības vai pārvaldības sabiedrības vārdā, kura rīkojas PVKIU uzdevumā.
3. Ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldības sabiedrība nodrošina, ka depozitārijam tiek sniegta visa informācija, kas attiecas uz ikvienu jaunu naudas līdzekļu kontu, ko atvērusi ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldības sabiedrība, kura rīkojas PVKIU uzdevumā.
10. pants
PVKIU naudas plūsmu kontrole
1. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 4. punktā noteiktās prasības, ja tas nodrošina: efektīvu un pienācīgu PVKIU naudas plūsmu uzraudzību un jo īpaši – ja tas vismaz:
a) |
garantē, ka visi PVKIU naudas līdzekļi ir kontos, kas atvērti centrālajā bankā vai kredītiestādē, kas apstiprināta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (5), vai trešā valstī apstiprinātā kredītiestādē, kur naudas līdzekļu konti ir vajadzīgi PVKIU darbības īstenošanai, ja PVKIU piederības dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka attiecīgās trešās valsts kredītiestādēm piemērotās prudenciālās uzraudzības un regulatīvās prasības ir vismaz līdzvērtīgas Savienībā piemērotajām prasībām; |
b) |
īsteno efektīvas un pienācīgas procedūras, lai saskaņotu visas naudas plūsmas kustības, un šo saskaņošanu veic katru dienu vai, ja naudas plūsmas kustības ir retas, – kad tās ir notikušas; |
c) |
īsteno piemērotas procedūras, lai darba dienas beigās konstatētu ievērojamas naudas plūsmas un naudas plūsmas, kas varētu būt neatbilstīgas PVKIU darbībām; |
d) |
periodiski pārskata šo procedūru piemērotību, tostarp – veicot pilnīgu saskaņošanas procesa pārskatīšanu vismaz vienu reizi gadā, un nodrošina, ka šajā saskaņošanas procesā ir iekļauti naudas līdzekļu konti, kas atvērti ieguldījumu sabiedrības vārdā vai pārvaldības sabiedrības vārdā, kas rīkojas PVKIU uzdevumā, vai depozitārija vārdā, kas rīkojas PVKIU uzdevumā; |
e) |
pastāvīgi kontrolē saskaņošanas rezultātus un pasākumus, kas veikti pēc tam, kad saskaņošanas procesā atklātas pretrunas, un informē pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību, ja neatbilstība nav nekavējoties likvidēta, kā arī informē kompetentās iestādes, ja situāciju nav iespējams labot; |
f) |
pārbauda savu naudas līdzekļu pozīciju datu atbilstību attiecīgajiem PVKIU datiem. |
Lai novērtētu a) apakšpunktā minēto trešās valsts kredītiestādēm piemērotās prudenciālās uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, kompetentās iestādes ņem vērā Komisijas īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (6) 107. panta 4. punktu.
2. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka visi norādījumi un informācija, kas saistīta ar trešās puses struktūrā atvērtu naudas līdzekļu kontu, ir nosūtīta depozitārijam, lai depozitārijs varētu izpildīt savu saskaņošanas procedūru.
11. pants
Pienākumi, kas attiecas uz maksājumiem pēc parakstīšanas
Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka depozitārijam katras darba dienas beigās tiek sniegta informācija par maksājumiem, kurus, parakstoties par PVKIU ieguldījuma apliecībām, veikuši ieguldītāji vai kuri veikti to vārdā, ja pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, kas rīkojas PVKIU uzdevumā, vai puse, kas rīkojas PVKIU uzdevumā, piemēram, pārveduma starpnieks, saņem šādus maksājumus vai rīkojumu no ieguldītāja. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka depozitārijs saņem visu pārējo attiecīgo informāciju, kas tam vajadzīga, lai pārliecinātos, ka šie maksājumi atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 4. punkta noteikumiem ir reģistrēti naudas līdzekļu kontos, kas atvērti ieguldījumu sabiedrības vārdā vai pārvaldības sabiedrības vārdā, kas rīkojas PVKIU uzdevumā, vai depozitārija vārdā.
12. pants
Glabājamie finanšu instrumenti
1. Finanšu instrumentus, kuri pieder PVKIU un kurus nav iespējams fiziski nogādāt depozitārijam, iekļauj depozitārija glabāšanas pienākumu jomā, ja ir izpildītas šādas prasības:
a) |
šie instrumenti ir Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a) līdz e) un h) apakšpunktā minētie finanšu instrumenti vai pārvedami vērtspapīri, tostarp tādi, kuros iestrādāti atvasinātie vērtspapīri, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 51. panta 3. punkta ceturtajā daļā; |
b) |
tos iespējams tieši vai netieši reģistrēt vai glabāt vērtspapīru kontā depozitārija vārdā. |
2. Neglabā finanšu instrumentus, kuri saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem ir tikai tieši reģistrēti PVKIU vārdā pie tā emitenta vai tā pārstāvja, piemēram, reģistrētāja vai pārveduma starpnieka.
3. Finanšu instrumentus, kuri pieder PVKIU un kurus ir iespējams fiziski nogādāt depozitārijam, vienmēr iekļauj depozitārija glabāšanas pienākumu jomā.
13. pants
Glabāšanas pienākumi attiecībā uz glabātajiem aktīviem
1. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 5. punkta a) apakšpunktā noteiktās prasības attiecībā uz glabājamajiem finanšu instrumentiem, ja tas nodrošina, ka:
a) |
finanšu instrumenti ir pienācīgi reģistrēti atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktam; |
b) |
uzskaite un nošķirtie konti tiek uzturēti tādā veidā, kas nodrošina to pareizību, un jo īpaši – atbilstības PVKIU finanšu instrumentiem un naudas līdzekļiem reģistrāciju; |
c) |
regulāri tiek veikta saskaņošana starp depozitārija iekšējiem kontiem un datiem un tādas trešās puses kontiem un datiem, kurai atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam deleģētas glabāšanas funkcijas; |
d) |
attiecībā uz glabātajiem finanšu instrumentiem tiek īstenota pienācīga rūpība, lai nodrošinātu augstu ieguldītāju aizsardzības standartu; |
e) |
visā glabāšanas ķēdē tiek novērtēti un kontrolēti visi būtiskie glabāšanas riski, un pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai tiek sniegta informācija par konstatēto būtisko risku; |
f) |
ir ieviesta atbilstoša organizatoriskā kartība, lai novērstu finanšu instrumentu zaudējumu vai vērtības samazināšanos vai ar tiem saistīto tiesību samazināšanos krāpšanas, sliktas pārvaldes, neatbilstošas uzskaites vai nolaidības dēļ; |
g) |
ir pārbaudītas PVKIU vai pārvaldības sabiedrības, kas rīkojas PVKIU uzdevumā, īpašumtiesības uz PVKIU aktīviem. |
2. Ja depozitārijs savas glabāto aktīvu glabāšanas funkcijas ir deleģējis trešai pusei atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam, uz to joprojām attiecas šā panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunkta prasības. Depozitārijs arī nodrošina, ka trešā puse atbilst šā panta 1. punkta b) līdz g) apakšpunkta prasībām.
14. pants
Glabāšanas pienākumi attiecībā uz īpašumtiesību pārbaudi un uzskaiti
1. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība depozitārijam, kad tas sāk savu pienākumu izpildi un pēc tam regulāri, nodrošina visu attiecīgo informāciju, kas tam vajadzīga savu pienākumu izpildei atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 5. punkta b) apakšpunktam, un nodrošina, ka trešās puses sniedz visu attiecīgo informāciju.
2. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 5. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības, ja ir izpildīti vismaz šādi nosacījumi:
a) |
tam bez liekas kavēšanās ir piekļuve visai attiecīgajai informācijai, kas tam vajadzīga, lai veiktu īpašumtiesību pārbaudi un izpildītu uzskaites pienākumu, tostarp attiecīgajai informācijai, ko depozitārijam sniedz trešās puses; |
b) |
tam ir pietiekama un ticama informācija, lai pārliecinātos par PVKIU īpašumtiesībām uz aktīviem; |
c) |
tas veic uzskaiti par aktīviem, par kuriem tas ir pārliecinājies, ka īpašumtiesības pieder PVKIU:
|
Lai izpildītu šā punkta c) apakšpunkta ii) punkta prasības, depozitārijs nodrošina, ka ir izveidotas procedūras, lai reģistrētos aktīvus nevarētu nodot, pārvest, apmainīt vai piegādāt, par šādiem darījumiem neinformējot depozitāriju vai trešo pusi, kurai deleģēta glabāšana saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu. Depozitārijam bez liekas kavēšanās ir garantēta piekļuve attiecīgās trešās puses dokumentārajiem pierādījumiem par katru darījumu uz pozīciju. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka attiecīgā trešā puse bez liekas kavēšanās depozitārijam nodrošina sertifikātus vai citus dokumentārus pierādījumus vismaz vienu reizi gadā un katru reizi, kad notikusi aktīvu pārdošana vai iegūšana vai korporatīvs darījums, pēc kura ir emitēti finanšu instrumenti.
3. Depozitārijs nodrošina, ka pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai ir un tā īsteno atbilstīgas procedūras, lai pārbaudītu, ka PVKUI aktīvi ir pienācīgi reģistrēti PVKUI vārdā, un pārbauda PVKUI datos reģistrēto pozīciju atbilstību tiem aktīviem, par kuriem depozitārijs ir pārliecinājies, ka aktīvu īpašumtiesības pieder PVKUI. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka visi norādījumi un attiecīgā informācija par PVKIU aktīviem ir nosūtīta depozitārijam, lai depozitārijs spētu izpildīt savu pārbaudes vai saskaņošanas procedūru.
4. Depozitārijs izveido un īsteno eskalācijas procedūru gadījumiem, kad konstatētas neatbilstības, tostarp paredzot pārvaldības sabiedrības un ieguldījumu sabiedrības, kā arī kompetento iestāžu informēšanu, ja situāciju nav iespējams labot.
15. pants
Uzticamības pārbaude
1. Uzskata, ka depozitārijs ir izpildījis Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības, ja tas ievieš un piemēro pienācīgi dokumentētu uzticamības pārbaudes procedūru, ko izmanto, lai izvēlētos un pastāvīgi uzraudzītu trešo pusi, kurai paredzēts deleģēt vai kurai ir deleģētas glabāšanas funkcijas saskaņā ar minētās direktīvas 22.a pantu. Šo procedūru regulāri vismaz reizi gadā pārskata.
2. Izvēloties un ieceļot trešo pusi, kurai atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam paredzēts deleģēt glabāšanas funkcijas, depozitārijs, izmantojot visas vajadzīgās prasmes, pienācīgu rūpību, veic uzticamības pārbaudes, lai nodrošinātu, ka, uzticot finanšu instrumentus šai trešai pusei, garantēs atbilstīgu aizsardzības standartu. Depozitārijs vismaz:
a) |
novērtē normatīvo un tiesisko regulējumu, tostarp valsts risku, glabāšanas risku un ar trešo pusi noslēgtā līguma izpildāmību. Šis novērtējums jo īpaši nodrošina depozitārijam iespēju noteikt trešās puses iespējamās maksātnespējas sekas attiecībā uz PVKIU aktīviem un tiesībām; |
b) |
nodrošina, ka a) apakšpunktā minētās līguma noteikumu izpildāmības novērtējums, ja trešā puse darbību veic trešā valstī, ir pamatots ar juridisku atzinumu, ko sniegusi fiziska vai juridiska persona, kas nav saistīta ar depozitāriju vai attiecīgo trešo pusi; |
c) |
novērtē, vai trešās puses prakse, procedūras un iekšējās kontroles pasākumi ir piemēroti, lai nodrošinātu, ka PVKIU aktīviem piemēro augstu rūpības un aizsardzības standartu; |
d) |
novērtē, vai trešās puses finansiālā situācija un reputācija atbilst deleģētajiem pienākumiem. Šo novērtējumu pamato ar informāciju, ko sniegusi iespējamā trešā puse, kā arī citiem datiem un informāciju; |
e) |
nodrošina, ka trešai pusei ir operatīvās un tehnoloģiskās iespējas, lai deleģētos glabāšanas pienākumus izpildītu, nodrošinot augstu aizsardzības un drošības pakāpi. |
3. Depozitārijs, izmantojot nepieciešamās prasmes, rūpību un uzticamības pārbaudi, veic periodisku pārskatīšanu un pastāvīgu uzraudzību, lai nodrošinātu, ka trešā puse joprojām atbilst kritērijiem, kas noteikti 2. punktā un Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 3. punkta a) līdz e) apakšpunktā, un vismaz:
a) |
kontrolē trešās puses darbību un tās atbilstību depozitārija standartiem; |
b) |
nodrošina, ka trešā puse, pildot savus glabāšanas pienākumus, ievēro augstus rūpības, piesardzības un uzticamības pārbaužu standartus un jo īpaši – ka tā faktiski nošķir finanšu instrumentus saskaņā ar šīs regulas 16. panta prasībām; |
c) |
izvērtē glabāšanas riskus, kas saistīti ar lēmumu uzticēt aktīvus trešai pusei, un nekavējoties informē pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību par šo risku izmaiņām. Šo novērtējumu pamato ar informāciju, ko sniegusi trešā puse, kā arī citiem datiem un informāciju. Tirgus satricinājumu laikā vai ja konstatēts kāds risks, pārskatīšanas biežumu un aptvērumu palielina; |
d) |
uzrauga Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 7. punktā noteiktā aizlieguma ievērošanu; |
e) |
uzrauga Direktīvas 2009/65/EK 25. pantā noteiktā aizlieguma un šīs regulas 21. līdz 24. pantā noteikto prasību ievērošanu. |
4. Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro mutatis mutandis, ja trešā puse, kurai atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam deleģētas glabāšanas funkcijas, ir nolēmusi pilnīgi vai daļēji deleģēt savas turēšanas funkcijas citai trešai pusei atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 3. punkta trešajā daļā.
5. Depozitārijs izstrādā nepārtrauktības plānus katram tirgum, kurā tas atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam glabāšanu deleģē trešai pusei. Nepārtrauktības plānā ietver norādi uz alternatīvu pakalpojumu sniedzēju, ja tāds ir.
6. Ja trešā puse, kurai deleģēta glabāšana saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu, vairs neatbilst šīs regulas prasībām, depozitārijs veic pasākumus, tostarp izbeidz līguma darbību, kas ir PVKUI un tā ieguldītāju labākajās interesēs.
7. Ja depozitārijs savas glabāšanas funkcijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu deleģējis trešai pusei, kas darbību veic trešā valstī, tas nodrošina, ka nolīgumā ar trešo pusi ir paredzēta līguma darbības priekšlaicīgas izbeigšanas iespēja, ņemot vērā nepieciešamību rīkoties PVKUI un tā ieguldītāju labākajās interesēs, gadījumā, ja piemērojamos maksātnespējas tiesību aktos un judikatūrā vairs netiek atzīta PVKUI aktīvu nošķiršana maksātnespējas gadījumā vai tiesību aktos un judikatūrā paredzētie nosacījumi vairs nav izpildāmi.
8. Gadījumos, kad piemērojamos maksātnespējas tiesību aktos un judikatūrā vairs netiek atzīta PVKUI aktīvu nošķiršana, ja iestājas maksātnespēja trešai pusei, kurai saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu deleģētas glabāšanas funkcijas, vai netiek nodrošināts, ka maksātnespējas gadījumā depozitārija PVKUI klientu aktīvi nav trešās puses īpašuma daļa un nav pieejami sadalei starp trešās puses, kurai deleģētas glabāšanas funkcijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu, kreditoriem vai nav pieejami pārdošanai to labā, depozitārijs nekavējoties informē pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību.
9. Saņemot 8. punktā minēto informāciju, pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nekavējoties šo informāciju paziņo savai kompetentajai iestādei un apsver iespēju attiecībā uz PVKUI attiecīgajiem aktīviem piemērot visus vajadzīgos pasākumus, tostarp to atsavināšanu, ņemot vērā nepieciešamību rīkoties PVKUI un tā ieguldītāju labākajās interesēs.
16. pants
Nošķiršanas pienākums
1. Ja glabāšanas funkcijas ir pilnīgi vai daļēji deleģētas trešai pusei, depozitārijs nodrošina, ka trešā puse, kurai atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam deleģētas glabāšanas funkcijas, rīkojas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto nošķiršanas pienākumu, pārbaudot, vai trešā puse:
a) |
veic reģistrāciju un uzskaiti, kas vajadzīga, lai depozitārijs varētu jebkurā laikā un nekavējoties nošķirt depozitārija PVKIU klientu aktīvus no saviem aktīviem, citu savu klientu aktīviem, aktīviem, kuri ir depozitārija turējumā par paša līdzekļiem, un aktīviem, kuri ir depozitārija turējumā tādu klientu, kas nav PVKIU, vārdā; |
b) |
uztur reģistrāciju un uzskaiti tā, ka tiek nodrošināta to precizitāte un jo īpaši to atbilstība aktīviem, ko depozitārijam glabāšanā ir nodevuši klienti; |
c) |
regulāri veic saskaņošanu starp depozitārija iekšējo uzskaiti un reģistra datiem un tādas trešās puses uzskaiti un reģistra datiem, kurai tas atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 3. punkta trešajai daļai deleģējis glabāšanas funkcijas; |
d) |
ir ieviesis atbilstošu organizatorisko kārtību, lai novērstu finanšu instrumentu zaudējumu vai vērtības samazināšanās risku, vai ar tiem saistīto tiesību samazināšanās risku finanšu instrumentu nepareizas izmantošanas, krāpšanas, sliktas pārvaldes, neatbilstošas uzskaites vai nolaidības dēļ; |
e) |
glabā PVKUI naudas līdzekļus trešā valstī apstiprinātas centrālās bankas vai kredītiestādes kontā vai kontos, ja PVKUI piederības dalībvalstu kompetentās iestādes uzskata, ka attiecīgās trešās valsts kredītiestādēm piemērotās prudenciālās uzraudzības un regulatīvās prasības ir vismaz līdzvērtīgas Savienībā piemērotajām prasībām saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 4. punkta c) apakšpunktu. |
2. Šā panta 1. punktu piemēro mutatis mutandis, ja trešā puse, kurai atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam deleģētas glabāšanas funkcijas, ir nolēmusi pilnīgi vai daļēji deleģēt savas turēšanas funkcijas citai trešai pusei atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 3. punkta trešajai daļai.
17. pants
PVKUI aktīvu aizsardzība maksātnespējas gadījumā, deleģējot glabāšanas funkcijas
1. Depozitārijs nodrošina, ka trešā puse, kura darbību veic trešā valstī un kurai paredzēts deleģēt vai kurai ir deleģētas glabāšanas funkcijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu, veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka trešās puses maksātnespējas gadījumā PVKUI aktīvi, kurus glabā trešā puse, nav pieejami sadalei starp trešās puses kreditoriem vai nav pieejami pārdošanai to labā.
2. Depozitārijs nodrošina, ka trešā puse veic šādus pasākumus:
a) |
saņem juridisku atzinumu, ko sniegusi fiziska vai juridiska persona, kur apstiprināts, ka piemērojamos maksātnespējas tiesību aktos ir atzīta depozitārija PVKUI klientu aktīvu nošķiršana no depozitārija aktīviem, citu depozitārija klientu aktīviem, aktīviem, kuri ir depozitārija turējumā par paša līdzekļiem, un aktīviem, kuri ir depozitārija turējumā tādu klientu, kas nav PVKIU, vārdā, kā minēts šīs regulas 16. pantā, un ka maksātnespējas gadījumā depozitārija PVKUI klientu aktīvi nav trešās puses īpašuma daļa un nav pieejami sadalei starp trešās puses, kurai ir deleģētas glabāšanas funkcijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu, kreditoriem vai nav pieejami pārdošanai to labā; |
b) |
nodrošina, ka, noslēdzot deleģēšanas nolīgumu ar depozitāriju un visā deleģēšanas termiņā, pastāvīgi ir ievēroti nosacījumi, kas attiecīgās trešās valsts piemērojamos maksātnespējas tiesību aktos un judikatūrā ir paredzēti attiecībā uz PVKUI klientu aktīvu nošķiršanu un nepieejamību sadalei starp trešās puses kreditoriem, vai nepieejamību pārdošanai to labā, kā minēts a) apakšpunktā; |
c) |
nekavējoties informē depozitāriju, ja vairs nav spēkā kāds no b) apakšpunktā minētājiem nosacījumiem; |
d) |
uztur precīzu un aktuālu reģistrāciju un uzskaiti par PVKUI aktīviem, kuru izmantojot depozitārijs jebkurā brīdī var precīzi konstatēt šo aktīvu specifiku, atrašanās vietu un īpašumtiesību stāvokli; |
e) |
regulāri un jebkurā grozījumu gadījumā sniedz depozitārijam pārskatu, kur sīki uzskaita depozitārija PVKUI klientu aktīvus; |
f) |
informē depozitāriju par piemērojamo maksātnespējas tiesību aktu grozījumiem un to faktisko piemērošanu. |
3. Ja depozitārijs savas glabāšanas funkcijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu deleģējis trešai pusei, kas veic darbību Savienībā, šī trešā puse regulāri un jebkurā grozījumu gadījumā sniedz depozitārijam pārskatu, kur sīki uzskaita depozitārija PVKUI klientu aktīvus.
4. Depozitārijs nodrošina, ka pienākumus, kas noteikti šā panta 1. un 2. punktā, piemēro mutatis mutandis, ja trešā puse, kurai atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantam deleģētas glabāšanas funkcijas, ir nolēmusi pilnīgi vai daļēji deleģēt savas turēšanas funkcijas citai trešai pusei atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22.a panta 3. punkta trešajai daļai.
3. NODAĻA
FINANŠU INSTRUMENTU ZAUDĒJUMS UN ATBRĪVOŠANA NO ATBILDĪBAS
(Direktīvas 2009/65/EK 24. panta 1. punkts)
18. pants
Glabāšanā esoša finanšu instrumenta zaudējums
1. Uzskata, ka noticis glabāšanā esoša finanšu instrumenta zaudējums Direktīvas 2009/65/EK 24. panta 1. punkta otrās daļas izpratnē, ja attiecībā uz finanšu instrumentu, ko glabā depozitārijs vai trešā puse, kurai saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu deleģēta finanšu instrumentu glabāšana, ja ir spēkā šādi nosacījumi:
a) |
ir pierādīts, ka norādītās PVKIU īpašumtiesības nav spēkā, jo ir beigušās vai nekad nav eksistējušas; |
b) |
PVKIU ir neatgriezeniski zaudējis īpašumtiesības uz finanšu instrumentu; |
c) |
PVKIU neatgriezeniski nav spējīgs tieši vai netieši rīkoties ar finanšu instrumentu. |
2. Pārvaldība vai ieguldījumu sabiedrība finanšu instrumenta zaudējumu nosaka, ievērojot dokumentētu procesu, kas viegli pieejams kompetentajām iestādēm. Tiklīdz zaudējums ir noteikts, par to nekavējoties informē ieguldītājus, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju.
3. Glabāšanā esošu finanšu instrumentu neuzskata par zaudētu Direktīvas 2009/65/EK 24. panta 1. punkta otrās daļas izpratnē, ja PVKIU ir pavisam zaudējis īpašumtiesības uz konkrēto instrumentu, bet šo instrumentu aizstāj vai konvertē citā finanšu instrumentā vai instrumentos.
4. Ja iestājusies maksātnespēja trešai pusei, kurai saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu deleģēta finanšu instrumentu glabāšana, pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nosaka glabāšanā turēta finanšu instrumenta zaudējumu, tiklīdz pavisam noteikti ir izpildīts viens no 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.
Vēlākais, maksātnespējas procedūras beigās jābūt noteiktai pārliecībai par to, vai ir izpildīts kāds no 1. punktā minētajiem nosacījumiem. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība un depozitārijs cieši uzrauga maksātnespējas procedūru, lai noteiktu, vai visi vai daļa no finanšu instrumentiem, kas uzticēti trešai pusei, kurai saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu deleģēta finanšu instrumentu glabāšana, ir faktiski zaudēti.
5. Glabāšanā esoša finanšu instrumenta zaudējumu nosaka neatkarīgi no tā, vai atbilstība 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem ir krāpšanas, nolaidības vai citas tīšas vai netīšas rīcības sekas.
19. pants
Atbrīvošana no atbildības
1. Depozitārija atbildība saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 24. panta 1. punkta otro daļu neiestājas, ja depozitārijs var pierādīt, ka izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
notikums, kas izraisījis zaudējumu, nav depozitārija vai trešās puses, kurai deleģēta atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 5. punkta a) apakšpunktam glabāšanā esošo finanšu instrumentu glabāšana, darbības vai bezdarbības rezultāts; |
b) |
depozitārijs nebūtu spējis novērst zaudējumu izraisījušo notikumu par spīti tam, ka pieņemti visi piesardzīgam depozitārijam pienācīgie drošības pasākumi, kas tiek izmantoti parastajā nozares praksē; |
c) |
depozitārijs nebūtu varējis novērst zaudējumu par spīti stingrai un visaptverošai uzticamības pārbaudei, ko apliecina:
|
2. Uzskata, ka šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās prasības ir izpildītas šādos apstākļos:
a) |
dabas parādības ārpus cilvēka kontroles vai ietekmes; |
b) |
jebkura tiesību akta, dekrēta, noteikuma, lēmuma vai rīkojuma pieņemšana, ko veic valdība vai valdības struktūra, tostarp jebkura tiesa vai tribunāls, un kas ietekmē glabāšanā turētos finanšu instrumentus; |
c) |
karš, nemieri vai citi lieli satricinājumi. |
3. Uzskata, ka šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasības nav izpildītas tādos gadījumos kā uzskaites kļūdas, nespēja veikt darbību, krāpšana, nošķiršanas prasību nepiemērošana depozitārija līmenī vai tādas trešās puses līmenī, kurai deleģēta atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 22. panta 5. punkta a) apakšpunktam glabāšanā turēto finanšu instrumentu glabāšana.
4. NODAĻA
NEATKARĪBAS PRASĪBAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(Direktīvas 2009/65/EK 25. pants)
20. pants
Vadības struktūra
Šajā nodaļā lietotais termins “pārvaldības sabiedrības vadības struktūra” ietver pārvaldības sabiedrības vadības struktūru vai ieguldījumu sabiedrības vadības struktūru.
21. pants
Kopīga pārvaldība
Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība un depozitārijs vienmēr ievēro visas šīs prasības:
a) |
neviena persona vienlaikus nedrīkst būt gan pārvaldības sabiedrības vadības struktūras, gan depozitārija vadības struktūras locekle; |
b) |
neviena persona vienlaikus nedrīkst būt gan pārvaldības sabiedrības vadības struktūras loceklis, gan depozitārija darbinieks; |
c) |
neviena persona vienlaikus nedrīkst būt gan depozitārija vadības struktūras loceklis, gan pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības darbinieks; |
d) |
ja pārvaldības sabiedrības vadības struktūra sabiedrībā nepilda uzraudzības funkcijas, ne vairāk kā viena trešdaļa locekļu tās struktūrā, kas pilda uzraudzības funkcijas, vienlaikus ir arī locekļi depozitārija vadības struktūrā, struktūrā, kas pilda uzraudzības funkcijas, vai depozitārija darbinieki; |
e) |
ja depozitārija vadības struktūra depozitārijā nepilda uzraudzības funkcijas, ne vairāk kā viena trešdaļa locekļu tās struktūrā, kas pilda uzraudzības funkcijas, vienlaikus ir arī locekļi pārvaldības sabiedrības vadības struktūrā, struktūrā, kas pilda pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības uzraudzības funkcijas, vai pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības darbinieki. |
22. pants
Depozitārija iecelšana un glabāšanas deleģēšana
1. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība ir ieviesusi depozitārija izvēles un iecelšanas lēmumu pieņemšanas procesu, kura pamatā ir objektīvi iepriekš noteikti kritēriji un kurš atbilst PVKIU un PVKIU ieguldītāju interesēm.
2. Ja pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība ieceļ depozitāriju, ar kuru tai ir saikne vai grupas saikne, tā glabā šādus dokumentārus pierādījumus:
a) |
novērtējumu, kur depozitārija, kuram ir saikne vai grupas saikne ar pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību, iecelšanas pamatojums salīdzināts ar tāda depozitārija iecelšanas pamatojumu, kuram nav saiknes vai grupas saiknes ar pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību, ņemot vērā vismaz visu novērtēto depozitāriju izmaksas, speciālās zināšanas, finansiālo stāvokli un sniegto pakalpojumu kvalitāti; |
b) |
ziņojumu, kurš pamatots ar a) apakšpunktā minēto novērtējumu un kurā aprakstīts, kā iecelšana atbilst objektīviem iepriekš noteiktiem kritērijiem, kas minēti 1. punktā, un kā tajā ņemtas vērā PVKIU un PVKIU ieguldītāju intereses. |
3. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība pierāda PVKIU piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei, ka ir apmierināta ar depozitārija iecelšanu un ka iecelšana veikta atbilstīgi PVKIU un PVKIU ieguldītāju interesēm. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina PVKIU piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei piekļuvi pie dokumentārajiem pierādījumiem, kas minēti 1. punktā.
4. Pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība PVKIU ieguldītājiem pēc pieprasījuma pamato depozitārija izvēli.
5. Depozitārijs ievieš trešo pušu, kurām tas var deleģēt glabāšanas funkcijas saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 22.a pantu, izvēles un iecelšanas lēmumu pieņemšanas procesu, kura pamatā ir objektīvi iepriekš noteikti kritēriji un kurš atbilst PVKIU un PVKIU ieguldītāju interesēm.
23. pants
Interešu konflikti
Ja pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības un depozitārija starpā ir saikne vai grupas saikne, pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība un depozitārijs ievieš politiku un procedūras, ar ko nodrošina, ka:
a) |
tiek atklāti visi interešu konflikti, kas izriet no šīs saiknes; |
b) |
tiek veikti visi pieņemamie pasākumi, lai novērstu šos interešu konfliktus. |
Ja pirmajā daļā minēto konfliktu nav iespējams novērst, pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība un depozitārijs pārvalda, uzrauga un atklāj šo interešu konfliktu, lai novērstu tā negatīvo ietekmi uz PVKIU un PVKIU ieguldītāju interesēm.
24. pants
Pārvaldības struktūru neatkarība un uzraudzības funkcijas
1. Ja pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības un depozitārija starpā ir grupas saikne, pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība un depozitārijs:
a) |
gadījumos, kad pārvaldības sabiedrības vadības struktūra un depozitārija vadības struktūra pilda arī uzraudzības funkcijas attiecīgajās sabiedrībās, nodrošina, ka pārvaldības sabiedrības vadības struktūrā un depozitārija vadības struktūrā vismaz viena trešdaļa locekļu vai divas personas atkarībā no tā, kurš no šiem skaitļiem ir mazāks, ir neatkarīgas; |
b) |
gadījumos kad pārvaldības sabiedrības vadības struktūra un depozitārija vadības struktūra nepilda arī uzraudzības funkcijas attiecīgajās sabiedrībās, nodrošina, ka struktūrā, kas pārvaldības sabiedrībā un depozitārijā pilda uzraudzības funkcijas, vismaz viena trešdaļa locekļu vai divas personas atkarībā no tā, kurš no šiem skaitļiem ir mazāks, ir neatkarīgas. |
2. Lai izpildītu 1. punktā noteiktās prasības, uzskata, ka pārvaldības sabiedrības vadības struktūras locekļi, depozitārija vadības struktūras locekļi vai locekļi struktūrā, kas pilda minēto sabiedrību uzraudzības funkcijas, ir neatkarīgi, kamēr tie nevienā no citiem uzņēmumiem, kuru starpā ir grupas saikne, nav nedz locekļi vadības struktūrā vai struktūrā, kas pilda uzraudzības funkcijas, nedz arī darbinieki un kamēr viņiem ar pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību, depozitāriju un jebkuru citu grupas uzņēmumu nav komerciālu, ģimenes vai citādu attiecību, kuru dēļ rastos tāds interešu konflikts, kas negatīvi ietekmētu viņu spriedumu.
25. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2016. gada 13. oktobra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2015. gada 17. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/91/ES, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) attiecībā uz depozitārija funkcijām, atlīdzības politikas nostādnēm un sankcijām (OV L 257, 28.8.2014., 186. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/31 |
KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/439
(2016. gada 23. marts),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumu groza attiecībā uz Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), kalcija karbīdu, kālija jodīdu, nātrija hidrogēnkarbonātu, reskalūru un Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un Beauveria bassiana celmu GHA
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Konkrēti MAL netika noteikti Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), kalcija karbīdam, nātrija hidrogēnkarbonātam, reskalūram, Beauveria bassiana celmam ATCC 74040 un Beauveria bassiana celmam GHA. Turklāt minētās vielas nebija iekļautas Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, tāpēc uz tām attiecas minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība – 0,01 mg/kg. Kālija jodīds ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
(2) |
Par Cydia pomonella Granulovirus (CpGV) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) secināja (2), ka šie vīrusi nav patogēni cilvēkiem un tie neradīs toksīnus. Tādēļ tiek uzskatīts par lietderīgu iekļaut šo vielu Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
(3) |
Attiecībā uz kalcija karbīdu iestāde secināja (3), ka šī viela nenonāk cilvēku pārtikas ķēdē. Tādēļ tiek uzskatīts par lietderīgu iekļaut šo vielu Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
(4) |
Kālija jodīds ir minerālviela, ko var izmantot uztura bagātinātāju ražošanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK (4). Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi svītrot zemsvītras piezīmi, pieprasot izvērtēšanu attiecībā uz šo vielu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu. |
(5) |
Nātrija hidrogēnkarbonāts ir apstiprināts par pamatvielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (5). Ņemot vērā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2069 (6), Komisija uzskata, ka minēto vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
(6) |
Attiecībā uz reskalūru iestāde secināja (7), ka šo vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
(7) |
Attiecībā uz Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un Beauveria bassiana celmu GHA (8) iestāde nevarēja izdarīt secinājumus par tāda riska novērtējumu, kāds patērētājiem rodas, uzņemot minētās vielas ar uzturu, jo daļa informācijas nebija pieejama un riska pārvaldītājiem vajadzēja veikt padziļinātu izskatīšanu. Šī padziļinātā izskatīšana tika atspoguļota attiecīgajos pārskata ziņojumos (9) (10), kuros tika secināts, ka šo vielu metabolītu radītais risks cilvēkiem ir nenozīmīgs. Ņemot vērā minētos secinājumus, Komisija uzskata, ka minētās vielas būtu lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
(8) |
Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.
(2) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Cydia pomonella granulovirus. EFSA Journal 2012;10(4):2655. [40. lpp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2655.
(3) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance calcium carbide. EFSA Journal 2011;9(10):2419. [48. lpp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2419.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).
(6) Komisijas 2015. gada 17. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2069, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu nātrija hidrogēnkarbonātu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 301, 18.11.2015., 42. lpp.).
(7) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, 2015; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance rescalure. EFSA Journal 2015;13(2):4031, 40. lpp.
(8) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, 2013; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substances Beauveria bassiana strains ATCC-74040 and GHA. EFSA Journal 2013;11(1):3031. 44. lpp.
(9) Pārskata ziņojums par darbīgās vielas Beauveria bassiana celmu ATCC 74040, kas pabeigts Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2008. gada 11. jūlija sanāksmē, paredzot Beauveria bassiana celma ATCC 74040 iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. SANCO/1546/08; 5. redakcija, 2014. gada 11. jūlijs.
(10) Pārskata ziņojums par darbīgās vielas Beauveria bassiana celmu GHA, kas pabeigts Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2008. gada 11. jūlija sanāksmē, paredzot Beauveria bassiana celma GHA iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. SANCO/1547/08; 5. redakcija, 2014. gada 11. jūlijs.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumu groza šādi:
1) |
alfabētiskā secībā iekļauj ierakstus “Cydia pomonella Granulovirus (CpGV)”, “kalcija karbīds”, “nātrija hidrogēnkarbonāts”, “reskalūrs”, “Beauveria bassiana celms ATCC 74040” un “Beauveria bassiana celms GHA”; |
2) |
pēc ieraksta “kālija jodīds” svītro atsauci uz 1. zemsvītras piezīmi. |
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/34 |
KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/440
(2016. gada 23. marts),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz atrazīna maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 17. pantu un 49. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Atrazīna maksimālie atlieku līmeņi (MAL) tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā un III pielikuma B daļā. |
(2) |
Visas līdzšinējās darbīgo vielu atrazīnu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas ir atceltas. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu būtu jāsvītro MAL, kas attiecībā uz minēto aktīvo vielu ir noteikti II un III pielikumā. |
(3) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 43. pantu Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA, turpmāk “Iestāde”) sniegt zinātnisku atzinumu par pagaidu MAL, kas tika noteikti graudaugiem pēc Argentīnas pieprasījuma par importa pielaidi. Ņemot vērā atlieku noteikšanas izmēģinājumus, kurus pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Argentīnā pieņemto labo lauksaimniecības praksi ir iesniedzis, lai pamatotu atrazīna lietošanu uz kukurūzas, Iestāde secināja (2), ka atrazīna MAL graudaugos būtu jāsamazina līdz 0,05 mg/kg. Šāds līmenis atbilst pašlaik spēkā esošajai attiecīgajai atrazīna noteikšanas robežai augu izcelsmes produktos. Ierosinātie MAL nerada risku Eiropas patērētāju veselībai. |
(4) |
Konsultācijas ar Savienības tirdzniecības partneriem par jaunajiem MAL notika ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību, un ir ņemti vērā to komentāri. |
(5) |
Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
(6) |
Lai nodrošinātu produktu normālu tirdzniecību, pārstrādi un patēriņu, šajā regulā būtu jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz produktiem, kuri ir ražoti pirms MAL grozījumiem, kas izdarīti ar šo regulu, un par kuriem informācija liecina, ka tiek saglabāts augsts patērētāju aizsardzības līmenis. |
(7) |
Pirms grozīto MAL piemērošanas būtu jāparedz pietiekami ilgs termiņš, lai dalībvalstis, trešās valstis un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji varētu sagatavoties jauno no MAL grozījumiem izrietošo prasību izpildei. |
(8) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Produktiem, kas ražoti pirms 2016. gada 13. oktobra, turpina piemērot Regulu (EK) Nr. 396/2005 tās iepriekšējā redakcijā pirms grozījumiem, kuri izdarīti ar šo regulu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2016. gada 13. oktobra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.
(2) Reasoned opinion on the setting of a new maximum residue level for atrazine in cereals. EFSA Journal 2015;13(6):4126 [21. lpp.].
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza šādi:
1) |
II pielikumā sleju par atrazīnu svītro; |
2) |
III pielikuma B daļā sleju par atrazīnu svītro; |
3) |
V pielikumā iekļauj šādu sleju par atrazīnu: “Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)
|
(*) Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.
(1) Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.
(F) |
= |
Šķīst taukos.” |
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/47 |
KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/441
(2016. gada 23. marts),
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz steviolglikozīdu (E 960) kā saldinātāja izmantošanu sinepēs
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 (1) par pārtikas piedevām un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
(2) |
Minēto sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1331/2008 (2) 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru var atjaunināt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
(3) |
Pieteikums atļaujai lietot steviolglikozīdus (E 960) kā saldinātāju sinepēs tika iesniegts 2015. gada 23. janvārī. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4. pantu pieteikumu darīja pieejamu dalībvalstīm. |
(4) |
Steviolglikozīdi ir bezkaloriju, saldi komponenti, ko var izmantot, lai sinepju ražošanā aizstātu saharozi, tādējādi pagarinot to glabāšanas termiņu un mikrobioloģisko stabilitāti (cukura satura samazināšana novērš fermentācijas procesu, kam cukurs ir substrāts), vienlaikus saglabājot nepieciešamās produkta organoleptiskās īpašības. Atļaujas piešķiršana steviolglikozīdu lietošanai sinepju ražošanā ļaus paplašināt šo produktu klāstu ar tādiem produktiem, kas satur saldinātāju, kurš atšķiras no līdzšinējiem un kuram piemīt nedaudz atšķirīgas garšas īpašības. |
(5) |
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) izvērtēja no Stevia rebaudiana Bertoni auga iegūtu steviolglikozīdu kā saldinātāja nekaitīgumu un 2010. gada 14. aprīlī sniedza atzinumu (3). Steviolglikozīdu pieļaujamo dienas devu, kas izteikta steviolekvivalentos, iestāde noteica šādā apmērā: 4 mg uz 1 kg ķermeņa svara dienā. |
(6) |
Atļauja lietot šo saldinātāju sinepēs 120 mg/kg (steviolekvivalentos) līmenī palielinātu E 960 patēriņu: no 0 līdz 0,133 % no PDD vidēja patēriņa gadījumā un no 0 līdz 1,143 % no PDD liela patēriņa gadījumā. Uzskata, ka tam ir papildu nebūtiska iedarbība uz patērētājiem, un tāpēc to izmantošana nerada bažas par kaitīgumu. |
(7) |
Lai atjauninātu Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā iekļauto Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu ir jālūdz iestādes atzinums, izņemot gadījumus, kad šādi atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Tā kā atļauja izmantot steviolglikozīdus (E 960) kā saldinātāju sinepēs ir tāds minētā saraksta atjauninājums, kas nevarētu ietekmēt cilvēku veselību, nav nepieciešams lūgt Iestādes atzinumu. |
(8) |
Tādēļ ir lietderīgi atļaut lietot steviolglikozīdus (E 960) kā saldinātāju, ko pievieno sinepēm pārtikas 12.4. apakškategorijā maksimālajā daudzumā120 mg/kg. |
(9) |
Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
(10) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.).
(3) EFSA Journal (2010); 8(4):1537.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļu groza šādi:
1) |
pielikuma 12.4. apakškategorijā “Sinepes” pēc ieraksta “E 959” iekļauj šādu ierakstu:
|
2) |
pievieno šādu zemsvītras piezīmi:
|
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/49 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/442
(2016. gada 23. marts),
ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 170/2013, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās līgumu,
ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu (1) un jo īpaši tā 41. un 16. pantu saistībā ar tā IV pielikuma 3. iedaļas a) punkta 4. apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 170/2013 (2) noteikti pārejas posma pasākumi cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos Savienībai. Minētās regulas II nodaļas 2. iedaļa attiecas uz tādu cukura pārpalikuma daudzumu noteikšanu un izņemšanu no tirgus, kas Horvātijā pieejami pievienošanās dienā. Konkrētāk, tajā noteikts termiņš, kādā šie cukura pārpalikuma daudzumi jānosaka un jāizņem no tirgus un kādā identificētajiem Horvātijas uzņēmējiem jāiesniedz apliecinājums par šo daudzumu izņemšanu no tirgus. Tajā noteikti arī atsauces periodi, kas jāizmanto, lai aprēķinātu maksājumus, kuri Horvātijai jāveic, ja cukura pārpalikuma daudzumi netiek izņemti no tirgus. |
(2) |
Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1345/2014 (3) ir noteikti tie cukura pārpalikuma daudzumi Horvātijā, kuri uzkrāti pirms tās pievienošanās [Eiropas Savienībai] un kuri ir jāizņem no tirgus uz Horvātijas rēķina saskaņā ar termiņiem, kas noteikti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 170/2013, kurā grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1407 (4). |
(3) |
Horvātija 2016. gada 26. janvāra vēstulē ir informējusi Komisiju, ka, neapšaubīdama pienākumu izņemt no tirgus cukura pārpalikuma daudzumus, kā noteikusi Komisija, tā nav varējusi pilnībā novērst neparedzētas procesuālās grūtības, kas radušās, īstenojot pienākumu piespiest attiecīgos uzņēmējus izņemt minētos pārpalikuma daudzumus, un ka šo grūtību rezultātā tika pagarināti attiecīgās izņemšanas termiņi, turklāt Horvātija ir informējusi, ka tai ir vajadzīgs papildu laiks. Tāpēc ir lietderīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 paredzētos termiņus pagarināt par četriem mēnešiem. |
(4) |
Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 170/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulu (ES) Nr. 170/2013 groza šādi:
1) |
regulas 9. panta 1. punktā vārdkopu “2016. gada 31. martam” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 31. jūlijam”; |
2) |
regulas 10. pantu groza šādi:
|
3) |
regulas 11. pantu groza šādi:
|
4) |
regulas 12. pantu groza šādi:
|
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 112, 24.4.2012., 10. lpp.
(2) Komisijas 2013. gada 25. februāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 170/2013, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos (OV L 55, 27.2.2013., 1. lpp.).
(3) Komisijas 2014. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1345/2014 par cukura, izoglikozes un fruktozes pārpalikuma daudzumu noteikšanu Horvātijā (OV L 363, 18.12.2014., 80. lpp.).
(4) Komisijas 2015. gada 19. augusta Īstenošanas regula (ES) 2015/1407, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 170/2013, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus cukura nozarē sakarā ar Horvātijas pievienošanos (OV L 219, 20.8.2015., 1. lpp.).
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/51 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/443
(2016. gada 23. marts),
ar ko Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu groza attiecībā uz tādas dzīvnieku barības un pārtikas sarakstu, kura nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika un kura tiek pakļauta pastiprinātai importa oficiālajai kontrolei
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā uzskaitīto barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika (“saraksts”), ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās. |
(2) |
Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka saraksts ir jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ievērojot vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā. |
(3) |
Kā liecina ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF) paziņoto ar pārtiku saistīto neseno incidentu biežums un nozīmīgums, konstatējumi, kas gūti, Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta Veselības, pārtikas uzraudzības un analīzes direktorātam veicot revīzijas trešās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par tādas barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza. |
(4) |
Konkrēti attiecībā uz Madagaskaras izcelsmes zemesriekstu un atvasināto produktu, Ganas izcelsmes palmu eļļas un Turcijas izcelsmes citronu sūtījumiem attiecīgie informācijas avoti norāda, ka sakarā ar jaunu risku rašanos ir nepieciešams ieviest pastiprinātas oficiālās kontroles. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksti par minētajiem sūtījumiem. |
(5) |
Saraksts būtu jāgroza, arī svītrojot ierakstus par precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā tās pienācīgi atbilst attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām nekaitīguma prasībām, un kurām līdz ar to vairs nav pamata veikt pastiprinātas oficiālās kontroles. Tāpēc saraksta ieraksti par Dominikānas Republikas izcelsmes baklažāniem un balzambumbieriem būtu jāsvītro. |
(6) |
Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu. |
(7) |
Tāpēc Regula (EK) Nr. 669/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
(8) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2016. gada 1. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.
(2) Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).
PIELIKUMS
“I PIELIKUMS
Barība un pārtika, kura nav dzīvnieku izcelsmes un kuru izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālā kontrolē
Barība un pārtika (paredzētā izmantošana) |
KN kods (1) |
Taric apakšgrupa |
Izcelsmes valsts |
Risks |
Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%) |
||||
Rozīnes (Pārtika) |
0806 20 |
|
Afganistāna (AF) |
Ohratoksīns A |
50 |
||||
|
|
|
Austrālija (AU) |
Aflatoksīni |
20 |
||||
|
|
||||||||
(Pārtika) |
|
||||||||
|
|
10 10 |
Kambodža (KH) |
50 |
|||||
|
|
|
|||||||
ex 0710 80 95 |
72 |
||||||||
(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi) |
|
|
|||||||
Lapu selerijas (Apium graveolens) (Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi) |
ex 0709 40 00 |
20 |
Kambodža (KH) |
50 |
|||||
Brassica oleracea (citi pārtikā lietojami Brassica ģints augi, “Ķīnas brokoļi”) (5) (Pārtika – svaiga vai dzesēta) |
ex 0704 90 90 |
40 |
Ķīna (CN) |
Pesticīdu atliekas (2) |
50 |
||||
Tēja, arī aromatizēta (Pārtika) |
0902 |
|
Ķīna (CN) |
10 |
|||||
|
|
10 10 |
Dominikānas Republika (DO) |
20 |
|||||
|
|
|
|||||||
(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi) |
|
20 20 |
|||||||
Zemenes (Pārtika – svaiga vai dzesēta) |
0810 10 00 |
|
Ēģipte (EG) |
10 |
|||||
Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.) |
|
|
Ēģipte (EG) |
10 |
|||||
(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta) |
|
20 20 |
|||||||
|
|
|
Gambija (GM) |
Aflatoksīni |
50 |
||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
(Barība un pārtika) |
|
||||||||
Palmu eļļa (Pārtika) |
1511 10 90 ; |
|
Gana (GH) |
Krāsvielas Sudan (10) |
50 |
||||
1511 90 11 ; |
|
||||||||
1511 90 19 ; |
90 |
||||||||
1511 90 99 |
|
||||||||
Sezama sēklas (Pārtika – svaiga vai dzesēta) |
1207 40 90 |
|
Indija (IN) |
Salmonella (11) |
20 |
||||
Fermenti; fermentu preparāti (Barība un pārtika) |
3507 |
|
Indija (IN) |
Hloramfenikols |
50 |
||||
Zirņi ar pākstīm (nelobīti) (Pārtika – svaiga vai dzesēta) |
ex 0708 10 00 |
40 |
Kenija (KE) |
10 |
|||||
|
|
|
Madagaskara (MG) |
Aflatoksīni |
50 |
||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
(Barība un pārtika) |
|
||||||||
Avenes (Pārtika – saldēta) |
0811 20 31 ; |
|
Serbija (RS) |
Norovīruss |
10 |
||||
ex 0811 20 11 ; |
10 |
||||||||
ex 0811 20 19 |
10 |
||||||||
Arbūzu (Egusi, Citrullus spp.) sēklas un no tām iegūti produkti (Pārtika) |
ex 1207 70 00 ; ex 1106 30 90 ; ex 2008 99 99 |
10 30 50 |
Sjerraleone (SL) |
Aflatoksīni |
50 |
||||
|
|
|
Sudāna (SD) |
Aflatoksīni |
50 |
||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
(Barība un pārtika) |
|
||||||||
Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.) (Pārtika – svaiga vai dzesēta) |
ex 0709 60 99 |
20 |
Taizeme (TH) |
10 |
|||||
|
|
10 10 |
Taizeme (TH) |
20 |
|||||
|
|
|
|||||||
ex 0710 80 95 |
72 |
||||||||
(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi) |
|
|
|||||||
|
|
|
Turcija (TR) |
Sulfīti (15) |
10 |
||||
|
|
||||||||
(Pārtika) |
|
||||||||
Citroni (Citrus limon, Citrus limonum) (Pārtika – svaiga, dzesēta vai žāvēta) |
0805 50 10 |
|
Turcija (TR) |
Pesticīdu atliekas (2) |
10 |
||||
|
|
|
Turcija (TR) |
10 |
|||||
(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi) |
|
||||||||
Vīnogulāju lapas (Pārtika) |
ex 2008 99 99 |
11; 19 |
Turcija (TR) |
50 |
|||||
|
|
|
Amerikas Savienotās Valstis (US) |
Aflatoksīni |
20 |
||||
|
|
||||||||
(Pārtika) |
|
||||||||
|
|
|
Uzbekistāna (UZ) |
Sulfīti (15) |
50 |
||||
|
|
||||||||
(Pārtika) |
|
||||||||
|
|
72 |
Vjetnama (VN) |
50 |
|||||
|
|
20 75 |
|||||||
|
|
30 70 |
|||||||
|
|
40 |
|||||||
(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi) |
|
|
|||||||
|
|
20 |
Vjetnama (VN) |
50 |
|||||
|
|
20 |
|||||||
(Pārtika – svaiga vai dzesēta) |
|
|
|||||||
|
|
10 |
Vjetnama (VN) |
20 |
|||||
(Pārtika – svaiga vai dzesēta) |
|
(1) Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.
(2) Pesticīdu atliekas vismaz tiem pesticīdiem, kuri uzskaitīti kontroles programmā, kas pieņemta saskaņā ar 29. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulā (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.), un kurus var analizēt, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuru pamatā ir GC-MS un LC-MS (pesticīdi, kas jākontrolē tikai augu izcelsmes produktos vai uz tiem).
(3) Hlorbufāma atliekas.
(4) Fentoāta atliekas.
(5) Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef. var. italica Plenck sugas alboglabra šķirne. Pazīstama arī kā “Kai Lan”, “Gai Lan”, “Gailan”, “Kailan”, “Chinese bare Jielan”.
(6) Trifluralīna atliekas.
(7) Šādu vielu atliekas: acefāts, aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā aldikarbs), amitrāzs (amitrāzs, ieskaitot metabolītus, kuri satur 2,4-dimetilanilīna grupu, kas izteikta kā amitrāzs), diafentiurons, dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams) un metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs).
(8) Šādu vielu atliekas: heksaflumurons, metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs), fentoāts un tiofanātmetils.
(9) Šādu vielu atliekas: dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), dinotefurāns, folpets, prohlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, summa, izteikta kā prohlorāzs), tiofanātmetils un triforīns.
(10) Šajā pielikumā “krāsvielas Sudan” ir šādas ķīmiskās vielas: i) Sudan I (CAS numurs 842-07-9); ii) Sudan II (CAS numurs 3118-97-6); iii) Sudan III (CAS numurs 85-86-9); iv) Scarlet Red vai Sudan IV (CAS numurs 85-83-6).
(11) Atsauces metode EN/ISO 6579 vai attiecībā pret to validēta metode, kā minēts Komisijas 2005. gada 15. novembra Regulas (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.) 5. pantā.
(12) Acefāta un diafentiurona atliekas.
(13) Formetanāta atliekas: formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds), protiofoss un triforīns.
(14) Šādu vielu atliekas: acefāts, dikrotofoss, protiofoss, kvinalfoss un triforīns.
(15) Atsauces metodes: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 vai ISO 5522:1981.
(16) Diafentiurona un formetanāta atliekas: formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds) un tiofanātmetils.
(17) Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metriāms, propinebs, tirāms un cirams) un metrafenons.
(18) Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metriāms, propinebs, tirāms un cirams), fentoāts un kvinalfoss.”
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/58 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/444
(2016. gada 23. marts),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Komisijas
un tās priekšsēdētājs vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
EG |
109,3 |
IL |
125,9 |
|
MA |
94,8 |
|
SN |
144,4 |
|
TR |
104,6 |
|
ZZ |
115,8 |
|
0707 00 05 |
MA |
84,0 |
TR |
146,9 |
|
ZZ |
115,5 |
|
0709 91 00 |
EG |
241,9 |
ZZ |
241,9 |
|
0709 93 10 |
MA |
53,1 |
TR |
157,3 |
|
ZZ |
105,2 |
|
0805 10 20 |
EG |
46,7 |
IL |
70,5 |
|
MA |
56,0 |
|
TN |
65,7 |
|
TR |
72,0 |
|
ZZ |
62,2 |
|
0805 50 10 |
MA |
85,8 |
TR |
88,5 |
|
ZZ |
87,2 |
|
0808 10 80 |
BR |
87,5 |
CL |
130,3 |
|
CN |
70,5 |
|
US |
132,6 |
|
ZA |
110,3 |
|
ZZ |
106,2 |
|
0808 30 90 |
AR |
113,2 |
CL |
156,8 |
|
CN |
88,2 |
|
TR |
156,4 |
|
ZA |
95,0 |
|
ZZ |
121,9 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/60 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) 2016/445
(2016. gada 14. marts)
par Savienības tiesību aktos noteikto izvēles iespēju un rīcības brīvības īstenošanu (ECB/2016/4)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, 6. pantu un 9. panta 1. un 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 89. panta 3. punktu, 178. panta 1. punktu, 282. panta 6. punktu, 327. panta 2. punktu, 380. pantu, 395. panta 1. punktu, 400. panta 2. punktu, 415. panta 3. punktu, 420. panta 2. punktu, 467. panta 3. punktu, 468. panta 3. punktu, 471. panta 1. punktu, 473. panta 1. punktu, 478. panta 3. punktu, 479. panta 1. un 4. punktu, 480. panta 3. punktu, 481. panta 1. un 5. punktu, 486. panta 6. punktu un 495. panta 1. punktu,
ņemot vērā Komisijas 2014. gada 4. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 650/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tās informācijas formātu, struktūru, satura uzskaitījumu un ikgadējās publicēšanas datumu, kura kompetentajām iestādēm jāizpauž saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (3), un jo īpaši tās 2. pantu un II pielikumu,
ņemot vērā Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2015/61, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (4), un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, 23. panta 2. punktu un 24. panta 4. un 5. punktu,
ņemot vērā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 3. punktu veikto sabiedrisko apspriešanu un izvērtējumu,
ņemot vērā Uzraudzības valdes priekšlikumu, kas apstiprināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 7. punktu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Centrālā banka (ECB) ir pilnvarota pieņemt regulas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 132. pantu. Turklāt Līguma 132. pants un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 34. pants, atsaucoties uz ECBS Statūtu 25.2. pantu, uztic ECB tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras arī tiktāl, cik tas vajadzīgs, lai īstenotu konkrētus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību. |
(2) |
Saistībā ar prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm Savienības tiesiskajā regulējumā ir noteiktas izvēles iespējas un rīcības brīvība, ko var īstenot kompetentā iestāde. |
(3) |
ECB ir kompetentā iestāde iesaistītajās dalībvalstīs, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktos, nolūkā veikt mikrouzraudzības uzdevumus vienotā uzraudzības mehānisma ietvaros (VUM) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 attiecībā uz kredītiestādēm, kas klasificētas kā nozīmīgas saskaņā ar minētās regulas 6. panta 4. punktu un Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (5) IV daļu un 147. panta 1. punktu. Tādēļ tai ir visas pilnvaras un pienākumi, kas kompetentām iestādēm paredzētas piemērojamos Savienības tiesību aktos. Jo īpaši ECB ir tiesības noteikt šo izvēles iespēju un rīcības brīvības īstenošanas veidu. |
(4) |
ECB savus uzraudzības uzdevumus veic Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) ietvaros, kam būtu jānodrošina, ka Savienības politika attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību tiek īstenota konsekventi un iedarbīgi, ka finanšu pakalpojumus reglamentējošo vienoto noteikumu kopumu kredītiestādēm visās attiecīgajās dalībvalstīs piemēro vienādi un ka minētajām kredītiestādēm piemēro augstākās kvalitātes uzraudzību. Veicot savus uzraudzības pienākumus, ECB būtu pilnībā jāņem vērā kredītiestāžu dažādība, lielums un uzņēmējdarbības modeļi, kā arī Savienības banku nozares dažādības sistēmiskie ieguvumi. |
(5) |
Lai nodrošinātu pakāpenisku konverģenci starp pašu kapitāla līmeni un prudenciālajām korekcijām, ko piemēro pašu kapitāla definīcijai Savienībā un pašu kapitāla definīcijai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem pārejas periodā, prasības attiecībā uz pašu kapitālu būtu jāievieš pakāpeniski. |
(6) |
Prudenciālo prasību vienota piemērošana to dalībvalstu kredītiestādēm, kuras piedalās VUM, ir konkrēts Regulas (ES) Nr. 1024/2013 un Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) mērķis, kas ir uzticēts ECB. |
(7) |
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 ECB piemēro visus attiecīgos Savienības tiesību aktus, un gadījumos, kad Savienības tiesību akti ir direktīvas, – nacionālos tiesību aktus, kas transponē šīs direktīvas. Ja attiecīgie Savienības tiesību akti ir regulas un ja ar šīm regulām dalībvalstīm šobrīd tiek skaidri piešķirtas izvēles iespējas un rīcības brīvība, ECB jāpiemēro arī tie nacionālie tiesību akti, ar kuriem minētās izvēles iespējas un rīcības brīvību īsteno. Šādiem nacionālajiem tiesību aktiem nebūtu jāietekmē VUM raita darbība, par kuru atbild ECB. |
(8) |
Tādas izvēles iespējas un rīcības brīvība neietver tās, kas pieejamas vienīgi kompetentajām iestādēm un kuru īstenošana ir vienīgi ECB kompetencē, un kuras tai ir jāīsteno atbilstošā veidā. |
(9) |
Īstenojot izvēles iespēju un rīcības brīvību, ECB kā kompetentajai iestādei jāievēro Savienības tiesību vispārējie principi, jo īpaši vienlīdzīga attieksme pret uzraudzītām kredītiestādēm, samērīgums un uzraudzīto kredītiestāžu tiesiskā paļāvība. |
(10) |
Attiecībā uz uzraudzīto kredītiestāžu tiesisko paļāvību ECB atzīst nepieciešamību paredzēt pārejas periodus, kuru laikā tās izvēles iespēju un rīcības brīvības īstenošana būtiski atšķiras no pieejas, ko nacionālās kompetentās iestādes izmanto pirms šīs regulas spēkā stāšanās. Jo īpaši, ja ECB īsteno savu izvēles iespēju un rīcības brīvību attiecībā uz Regulā (ES) Nr. 575/2013 izklāstītajiem pārejas noteikumiem, ar šo regulu jānosaka atbilstoši pārejas periodi. |
(11) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 143. panta 1. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka kompetentās iestādes publicē to, kādā veidā tās īsteno Savienības tiesību aktos pieejamās izvēles iespējas un rīcības brīvību, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Šajā regulā noteiktas ECB īstenotās izvēles iespējas un rīcības brīvība, kas piešķirta kompetentajām iestādēm saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm. Tas attiecas vienīgi uz kredītiestādēm, kas klasificētas kā nozīmīgas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) IV daļu un 147. panta 1. punktu.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. pantā, Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. pantā, Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. pantā un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 3. pantā.
I NODAĻA
PAŠU KAPITĀLS
3. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 89. panta 3. punkts: būtiskas līdzdalības ārpus finanšu sektora riska pakāpe un aizliegums
Neaizskarot Regulas (ES) Nr. 575/2013 90. pantu, lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešo daļu aprēķinātu kapitāla prasības, kredītiestādes piemēro riska pakāpi 1 250 % apmērā lielākajam no šādiem elementiem:
a) |
Regulas (ES) Nr. 575/2013 89. panta 1. punktā minētās būtiskās līdzdalības uzņēmumā apmēram, kas pārsniedz 15 % no kredītiestādes atbilstošā kapitāla; un |
b) |
Regulas (ES) Nr. 575/2013 89. panta 2. punktā minētās būtiskās līdzdalības uzņēmumā kopējam apmēram, kas pārsniedz 60 % no kredītiestādes atbilstošā kapitāla. |
II NODAĻA
KAPITĀLA PRASĪBAS
4. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkts: parādnieka saistību neizpilde
Neatkarīgi no nacionālā regulējuma, kas piemērots pirms šīs regulas spēkā stāšanās, kredītiestādes piemēro “vairāk nekā 90 dienu kavējuma” standartu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta b) apakšpunktā.
5. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 282. panta 6. punkts: riska ierobežošanas kopas
Darījumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 282. panta 6. punktā, kredītiestādes izmanto “tirgus vērtības metodi”, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 274. pantā.
6. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 327. panta 2. punkts: ieskaits
1. Kredītiestādes var izmantot ieskaitu starp konvertējamo un izlīdzinošo pozīciju pamatā esošajā instrumentā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 327. panta 2. punktā, ja izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:
a) |
līdz 2014. gada 4. novembrim nacionālā kompetentā iestāde pieņēma pieeju, saskaņā ar kuru tiek ņemta vērā iespēja, ka konkrētus konvertējamus vērtspapīrus konvertē; vai |
b) |
līdz 2014. gada 4. novembrim nacionālā kompetentā iestāde noteica pašu kapitāla prasību, lai segtu visus zaudējumus, ko varētu izraisīt konvertēšana. |
2. Šā panta 1. punktā minētās nacionālo kompetento iestāžu pieņemtās pieejas izmanto, ja ECB nepieņem savu pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 327. panta 2. punktu.
7. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 380. pants: nepiemērošana
Ja rodas Regulas (ES) Nr. 575/2013 380. pantā minētie sistēmas mēroga darbības traucējumi, ko ECB apstiprina, sniedzot publisku paziņojumu, līdz brīdim, kad ECB izdod publisku paziņojumu par to, ka izziņotie traucējumi ir novērsti, piemēro tālāk minētus noteikumus:
a) |
kredītiestādēm neprasa ievērot pašu kapitāla prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 378. un 379. pantā; un |
b) |
darījuma partnera nespēju veikt norēķinus par darījumu neuzskata par saistību nepildīšanu kredītriska nozīmē. |
III NODAĻA
LIELIE RISKA DARĪJUMI
8. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punkts: lielu riska darījumu limiti
Neatkarīgi no nacionālā regulējuma, kas piemērots pirms šīs regulas spēkā stāšanās, liela riska darījuma vērtības limits Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. pantā 1. punkta izpratnē nedrīkst būt mazāks par EUR 150 miljoniem.
9. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkts: atbrīvojumi
1. Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie riska darījumi ir atbrīvoti no minētās regulas 395. panta 1. punkta noteikumu piemērošanas par 80 % no nodrošināto obligāciju nominālvērtības, ja izpildīti minētās regulas 400. panta 3. punkta nosacījumi.
2. Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētie riska darījumi ir atbrīvoti no minētās regulas 395. panta 1. punkta noteikumu piemērošanas par 80 % no šo riska darījumu vērtības, ja izpildīti minētās regulas 400. panta 3. punkta nosacījumi.
3. Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktie kredītiestādes riska darījumi ar minētajā apakšpunktā norādītajiem uzņēmumiem ir pilnībā atbrīvoti no minētās regulas 395. panta 1. punkta noteikumu piemērošanas, ja ir izpildīti minētās regulas 400. panta 3. punkta nosacījumi, kas tālāk noteikti šīs regulas I pielikumā, ciktāl uz šādiem uzņēmumiem attiecas tāda pati konsolidētā uzraudzība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (7) vai līdzvērtīgiem standartiem, kas ir spēkā trešā valstī, kā tālāk noteikts šīs regulas I pielikumā.
4. Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētie riska darījumi ir pilnībā atbrīvoti no minētās regulas 395. panta 1. punkta noteikumu piemērošanas, ja ir izpildīti minētās regulas 400. panta 3. punkta nosacījumi, kas tālāk precizēti šīs regulas II pielikumā.
5. Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta e) līdz k) apakšpunktā minētie riska darījumi ir pilnībā atbrīvoti, bet 400. panta 2. punkta i) apakšpunkta gadījumā tie ir atbrīvoti, nepārsniedzot maksimālo atļauto summu, no minētās regulas 395. panta 1. punkta noteikumu piemērošanas, ja ir izpildīti minētās regulas 400. panta 3. punkta nosacījumi
6. Kredītiestādes izvērtē, vai ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 3. punktā, kā arī šīs regulas attiecīgajā pielikumā minētie nosacījumi, kas attiecas uz konkrēto riska darījumu. ECB var jebkurā laikā pārbaudīt šo izvērtējumu un šim nolūkam pieprasīt kredītiestādes iesniegt attiecīgajā pielikumā minētos dokumentus.
7. Šo pantu piemēro tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts nav izmantojusi iespēju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 493. panta 3. punktu piešķirt pilnīgu vai daļēju atbrīvojumu attiecībā uz konkrēto risku.
IV NODAĻA
LIKVIDITĀTE
10. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. panta 3. punkts: pārskatu sniegšanas pienākums
Neaizskarot citus pārskatu sniegšanas pienākumus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. panta 3. punktu kredītiestādes sniedz ECB nacionālajos tiesību aktos noteikto informāciju nolūkā uzraudzīt nacionālo likviditātes standartu ievērošanu, ja šāda informācija jau nav iesniegta nacionālajām kompetentajām iestādēm.
11. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 420. panta 2. punkts un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 23. panta 2. punkts: likviditātes izejošās naudas plūsmas
Novērtējot likviditātes izejošās naudas plūsmas, kas izriet no tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 420. panta 2. punktā un I pielikumā, līdz brīdim, kad ECB saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/61 23. panta 2. punktu noteikusi konkrētas izejošās plūsmas likmes, kredītiestādes pieņem izejošās naudas plūsmas likmi 5 % apmērā, kas noteikta minētās regulas 420. panta 2. punktā un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 23. panta 2. punktā. Pārskatus par attiecīgām izejošām naudas plūsmām sniedz saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (8).
12. pants
Deleģētās regulas (ES) 2015/61 12. panta 3. punkts: 2.B līmeņa aktīvi
1. Kredītiestādes, kuras saskaņā ar saviem statūtiem reliģisku apsvērumu dēļ nedrīkst turēt procentus nesošus aktīvus, var iekļaut uzņēmuma parāda vērtspapīrus kā 2.B līmeņa aktīvus saskaņā ar visiem nosacījumiem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/61 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā, tostarp ii) un iii) punktā.
2. Kredītiestādēm, kas minētas šā panta 1. punktā, ECB var periodiski pārskatīt minētajā punktā ietverto prasību un atļaut atbrīvojumu no Deleģētās regulas (ES) 2015/61 12. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) punkta, ja ir ievēroti minētās Deleģētās regulas 12. panta 3. punkta nosacījumi.
13. pants
Deleģētās regulas (ES) 2015/61 24. panta 4. un 5. punkts: izejošās naudas plūsmas saistībā ar stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem
Kredītiestādes reizina ar 3 % to stabilo privātpersonu vai MVU noguldījumu summu, uz kuriem attiecas noguldījumu garantiju shēma saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/61 24. panta 4. punktu, ja Komisija saskaņā ar minētās Deleģētās regulas 24. panta 5. punktu ir iepriekš apstiprinājusi, ka ir izpildīti visi 24. panta 4. punkta nosacījumi.
V NODAĻA
REGULAS (ES) NR. 575/2013 PĀREJAS NOTEIKUMI
14. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 467. panta 3. punkts: nerealizētie zaudējumi, kas novērtēti pēc patiesās vērtības
1. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim kredītiestādes iekļauj pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu aprēķināšanā tikai piemērojamo procentuālo attiecību no nerealizētajiem zaudējumiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 467. panta 1. punkta izpratnē, ieskaitot zaudējumus no tādiem riska darījumiem ar centrālajām valdībām, kas klasificēti “pārdošanai pieejamo” kategorijā.
2. Šā panta 1. punkta vajadzībām piemērojamās procentuālās attiecības ir:
a) |
60 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; un |
b) |
80 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. |
3. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šajos tiesību aktos noteiktās procentuālās attiecības ir augstākas par šā panta 2. punktā minētajām.
15. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 468. panta 3. punkts: nerealizētā peļņa, kas novērtēta pēc patiesās vērtības
1. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim kredītiestādes izņem no sava pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu aprēķina piemērojamo procentuālo attiecību no nerealizētās peļņas Regulas (ES) Nr. 575/2013 468. panta 1. punkta izpratnē, ieskaitot peļņu no tādiem riska darījumiem ar centrālajām valdībām, kas klasificēti “pārdošanai pieejamo” kategorijā.
2. Šā panta 1. punkta vajadzībām piemērojamās procentuālās attiecības ir:
a) |
40 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; kā arī |
b) |
20 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. |
3. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šajos tiesību aktos noteiktās procentuālās attiecības ir augstākas par šā panta 2. punktā minētajām.
16. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 471. panta 1. punkts: atbrīvojums attiecībā uz kapitāla līdzdalību apdrošināšanas sabiedrībās atskaitījumam no pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem
1. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim kredītiestādēm ir atļauts neatskaitīt no pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem līdzdalību apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību pamatkapitālā saskaņā ar nacionālajos noteikumos noteikto kārtību, ja tiek ievēroti Regulas (ES) Nr. 575/2013 471. panta 1. punktā minētie nosacījumi.
2. No 2019. gada 1. janvāra kredītiestādēm prasīts atskaitīt no pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem līdzdalību apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību pamatkapitālā.
3. Šo pantu piemēro, neaizskarot lēmumus, ko kompetentās iestādes pieņēma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 1. punktu.
17. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 473. panta 1. punkts: Starptautisko grāmatvedības standartu Nr. 19 grozījumu ieviešana
1. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim kredītiestādes var pievienot to pirmā līmeņa pamata kapitālam summu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 473. panta 1. punktā, reizinātu ar piemērojamo koeficientu, kas ir:
a) |
0,6 laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; |
b) |
0,4 laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim; |
c) |
0,2 laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. |
2. Šis pants neierobežo nacionālo kompetento iestāžu iepriekšējos lēmumus vai nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šādi lēmumi vai nacionālie tiesību akti neatļauj iestādēm pievienot to pirmā līmeņa pamata kapitālam 1. punktā minēto summu.
18. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 478. panta 3. punkta a), c) un d) apakšpunkts: atskaitījumiem no pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla posteņiem piemērojamās procentuālās attiecības
1. Regulas (ES) Nr. 575/2013 478. panta 1. punkta vajadzībām piemērojamā procentuālā attiecība ir:
a) |
60 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; |
b) |
80 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim; |
c) |
100 %, sākot no 2018. gada 1. janvāra. |
2. Šis pants neattiecas uz atliktā nodokļa aktīviem, kuru realizācija atkarīga no peļņas gūšanas nākotnē.
3. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šajos tiesību aktos noteiktās procentuālās attiecības ir augstākas par šā panta 1. punktā minētajām.
19. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 478. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts: procentuālās attiecības, ko piemēro atskaitījumiem no būtisku ieguldījumu finanšu sektora sabiedrībās pirmā līmeņa pamata kapitāla un atliktā nodokļa aktīviem, kuru realizācija ir atkarīga no peļņas gūšanas nākotnē
1. Regulas (ES) Nr. 575/2013 478. panta 1. punkta vajadzībām procentuālā attiecība, ko piemēro minētās regulas 469. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta vajadzībām, ir:
a) |
60 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; |
b) |
80 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim; |
c) |
100 %, sākot no 2018. gada 1. janvāra. |
2. Regulas (ES) Nr. 575/2013 478. panta 2. punkta vajadzībām piemērojamā procentuālā attiecība ir:
a) |
60 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; |
b) |
80 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim; |
c) |
100 %, sākot no 2018. gada 1. janvāra. |
3. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, saskaņā ar kuru atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 478. panta 2. punktam nacionālajos tiesību aktos ir noteikts 10 gadu pārejas periods, piemērojamā procentuālā attiecība ir:
a) |
40 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; |
b) |
60 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim; |
c) |
80 % laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim; |
d) |
100 %, sākot no 2019. gada 1. janvāra. |
4. Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro kredītiestādēm, kurām šīs regulas spēkā stāšanās dienā tiek piemērots Komisijas apstiprināts pārstrukturēšanas plāns.
5. Ja kredītiestādi, uz kuru attiecas šā panta 4. punkts, pārstrukturēšanas plāna darbības laikā pārņem vai ar to apvienojas cita kredītiestāde, negrozot atliktā nodokļa aktīvu prudenciālo režīmu, šā panta 4. punkta atbrīvojumu piemēro pārņēmējai kredītiestādei, jaunai kredītiestādei, kas izveidota apvienošanās rezultātā vai kredītiestādei, kurā iekļauj sākotnējo kredītiestādi, tādā apmērā, kādā to piemēroja pārņemtajai, apvienotajai vai iekļautajai kredītiestādei.
6. ECB var pārskatīt 4. un 5. punkta piemērošanu 2020. gadā, pamatojoties uz šo kredītiestāžu stāvokļa uzraudzības rezultātiem.
7. Ja notiek šā panta 2. un 3. punktā noteikto atskaitījumu ietekmes neparedzēta palielināšanās, ko ECB novērtē kā būtisku, kredītiestādēm tiek ļauts nepiemērot šā panta 2. vai 3. punktu.
8. Ja 2. un 3. punktu nepiemēro, kredītiestādes var piemērot nacionālos tiesību aktus.
9. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību akts, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šajos tiesību aktos noteiktās procentuālās attiecības ir augstākas par šā panta 1., 2. un 3. punktā noteiktajām.
20. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 479. panta 1. un 4. punkts: tādu instrumentu un posteņu atzīšana konsolidētajā pirmā līmeņa pamata kapitālā, kuri nav atzīstami par mazākuma līdzdalības daļu
1. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim Regulas (ES) Nr. 575/2013 479. panta 1. punktā minētajiem posteņiem piemērojamā procentuālā attiecība, kas kvalificējama kā konsolidētās rezerves saskaņā ar nacionāliem pasākumiem, ar ko ievieš Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (9) 65. pantu, kvalificējama kā konsolidētais pirmā līmeņa pamata kapitāls, ievērojot tālāk tekstā noteiktās procentuālās attiecības.
2. Šā panta 1. punkta vajadzībām piemērojamās procentuālās attiecības ir:
a) |
40 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; kā arī |
b) |
20 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. |
3. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šajos tiesību aktos noteiktās procentuālās attiecības ir zemākas par šī panta 2. punktā minētajām.
21. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 480. panta 3. punkts: mazākuma līdzdalības daļas atzīšana konsolidētā pašu kapitālā un atbilstīgs pirmā līmeņa papildu kapitāls un otrā līmeņa kapitāls
1. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 480. panta 3. punktā, saskaņā ar minētās regulas 480. panta 1. punktu piemērojamā koeficienta vērtība ir:
a) |
0,6 laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; un |
b) |
0,8 laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. |
2. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šajos tiesību aktos noteiktie koeficienti ir augstāki par šā panta 1. punktā minētajiem.
22. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 481. panta 1. un 5. punkts: papildu filtri un atskaitījumi
1. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, lai piemērotu nacionālajos transponēšanas pasākumos prasītos filtrus vai atskaitījumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 481. panta 1. punktā, un ar noteikumu, ka izpildīti tā nosacījumi, piemērojamās procentuālās attiecības ir:
a) |
40 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; kā arī |
b) |
20 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. |
2. Laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim kredītiestādes piemēro nacionālajās tiesībās paredzēto regulējumu apmēram, kas atlicis pēc filtru vai atskaitījumu piemērošanas saskaņā ar šā panta 1. punktu.
3. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šādi tiesību akti nosaka stingrākas prasības nekā 1. punktā noteiktās.
23. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 486. panta 6. punkts: limiti posteņiem, kuriem saglabā iepriekš spēkā esošos nosacījumus, pirmā līmeņa pamata kapitālā, pirmā līmeņa papildu kapitālā un otrā līmeņa kapitālā
1. Regulas (ES) Nr. 575/2013 486. panta vajadzībām piemērojamās procentuālās attiecības ir:
a) |
60 % laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim; |
b) |
50 % laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim; |
c) |
40 % laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim; |
d) |
30 % laikposmā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim; |
e) |
20 % laikposmā no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim; |
f) |
10 % laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim. |
2. Šis pants neierobežo nacionālos tiesību aktus, kas bija spēkā pirms šīs regulas spēkā stāšanās, ja šajos tiesību aktos noteiktās procentuālās attiecības ir zemākas par šā panta 1. punktā noteiktajām.
24. pants
Regulas (ES) Nr. 575/2013 495. panta 1. punkts: kapitāla vērtspapīru riska darījumiem saskaņā ar uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) pieeju piemērojamā procedūra
Kapitāla vērtspapīru riska darījumu kategorijas, kuras gūst labumu no IRB pieejas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 495. panta 1. punktu, līdz 2017. gada 31. decembrim ietver tikai tās kapitāla vērtspapīru darījumu kategorijas, kuras 2013. gada 31. decembrī jau guva labumu no atbrīvojuma no IRB pieejas saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulas (ES) 2015/1556 (10) 2. pantu.
25. pants
Stāšanās spēkā
1. Šī regula stājas spēkā 2016. gada 1. oktobrī.
2. Šīs regulas 4. pantu piemēro no 2016. gada 31. decembra, un tās 13. pantu piemēro no 2019. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 14. martā
ECB Padomes vārdā –
ECB priekšsēdētājs
Mario DRAGHI
(1) OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.
(2) OV L 176, 27.6.2013, 1. lpp.
(3) OV L 185, 25.6.2014., 1. lpp.
(4) OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.
(5) Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.).
(8) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006, 1. lpp.).
(10) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1556 (2015. gada 11. jūnijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par kapitāla vērtspapīru riska darījumu pārejas režīmu atbilstīgi IRB pieejai (OV L 244, 19.9.2015., 9. lpp.).
I PIELIKUMS
Nosacījumi atbrīvojuma no lielo riska darījumu limita izvērtēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta c) apakšpunktu un šīs regulas 9. panta 3. punktu
1. |
Šo pielikumu piemēro attiecībā uz atbrīvojumiem no lielo riska darījumu limita saskaņā ar šīs regulas 9. panta 3. punktu. Šīs regulas 9. panta 3. punkta vajadzībām Komisijas Īstenošanas lēmuma 2014/908/ES (1) I pielikumā minētās trešās valstis uzskata par līdzvērtīgām. |
2. |
Izvērtējot, vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētais riska darījums atbilst atbrīvojuma no lielo riska darījumu limita nosacījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 3. punktu, kredītiestādēm jāņem vērā tālāk minētie kritēriji.
|
3. |
Lai pārbaudītu, vai 1. un 2. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, Eiropas Centrālā banka var pieprasīt kredītiestādēm iesniegt tālāk minētos dokumentus:
|
(1) Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/908/ES (2014. gada 12. decembris) par dažu trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, lai riska darījumiem piemērotu pieeju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (OV L 359, 16.12.2014., 155. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014, 190. lpp.).
II PIELIKUMS
Nosacījumi atbrīvojuma no lielo riska darījumu limita izvērtēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta d) apakšpunktu un šīs regulas 9. panta 4. punktu
1. |
Izvērtējot, vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētais riska darījums atbilst atbrīvojuma no lielo riska darījumu limita nosacījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 3. punktu, kredītiestādēm jāņem vērā tālāk minētie kritēriji.
|
2. |
Papildus šā panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, kredītiestādēm jāņem vērā tālāk minētie kritēriji, lai izvērtētu, vai reģionālā vai centrālā struktūra, ar kuru kredītiestāde ir saistīta tīklā, ir atbildīga par skaidras naudas mijieskaita operācijām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkta d) apakšpunktā, un vai šāda atbildība ir skaidri noteikta reģionālās vai centrālās struktūras iekšējās kārtības noteikumos vai statūtos, ieskaitot:
|
3. |
Lai pārbaudītu, vai 1. un 2. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, Eiropas Centrālā banka var pieprasīt kredītiestādēm iesniegt tālāk minētos dokumentus:
|
LĒMUMI
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/74 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/446
(2016. gada 23. marts),
ar ko groza Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un pagarina tā piemērošanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2013. gada 17. janvārī pieņēma Lēmumu 2013/34/KĀDP (1) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali). |
(2) |
Padome 2013. gada 18. februārī pieņēma Lēmumu 2013/87/KĀDP (2) par EUTM Mali sākšanu. |
(3) |
Pēc stratēģiskās pārskatīšanas Politikas un drošības komiteja ieteica EUTM Mali pilnvaras pielāgot un pagarināt uz diviem gadiem līdz 2018. gada 18. maijam. |
(4) |
Ir jānosaka arī finanšu atsauces summa, ko paredzēts izmantot, lai segtu ar EUTM Mali saistītos izdevumus laikposmā no 2016. gada 19. maija līdz 2018. gada 18. maijam. |
(5) |
Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2013/34/KĀDP, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumu 2013/34/KĀDP groza šādi:
1) |
lēmuma 1. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem: “1. Savienība veic militāru apmācības misiju Mali (“EUTM Mali”), lai Mali nodrošinātu militāras un apmācību konsultācijas Mali bruņotajiem spēkiem, kas darbojas likumīgu civilo iestāžu uzraudzībā, ar mērķi palīdzēt atjaunot to militārās spējas, lai tie spētu veikt militāras operācijas nolūkā atjaunot Mali teritoriālo integritāti un samazināt teroristu grupu radīto apdraudējumu. EUTM Mali netiek iesaistīta kaujas operācijās. Tās darbības paplašina līdz Nigēras upes lokam, ietverot Gao un Tombuktu pašvaldības. 2. EUTM Mali mērķis ir reaģēt uz Mali bruņoto spēku operatīvajām vajadzībām, nodrošinot:
|
2) |
lēmuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. EUTM Mali kopējo izmaksu finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 19. maija līdz 2018. gada 18. maijam ir EUR 33 400 000. Padomes Lēmuma (KĀDP) 2015/528 (*) 25. panta 1. punktā minētā finanšu atsauces summas procentuālā daļa ir 60 %, un minētā lēmuma 34. panta 3. punktā minētās uzņemšanās procentuālā daļa ir 10 %. (*) Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (OV L 84, 28.3.2015., 39. lpp.).”;" |
3) |
lēmuma 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. EUTM Mali pilnvaras beidzas 2018. gada 18. maijā.” |
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A.G. KOENDERS
(1) Padomes Lēmums 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.).
(2) Padomes Lēmums 2013/87/KĀDP (2013. gada 18. februāris) par Eiropas Savienības militārās misijas sākšanu, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (OV L 46, 19.2.2013., 27. lpp.).
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/76 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/447
(2016. gada 22. marts),
ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2460 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5 apakštipa putnu gripu Francijā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1608)
(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,
tā kā:
(1) |
Pēc tam, kad Francijā bija izplatījusies augsti patogēnā putnu gripa, tika pieņemts Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2460 (3), un minētās dalībvalsts kompetentā iestāde ap aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidoja plašu citu ierobežojumu zonu. Šajā citā ierobežojumu zonā ietilpst vairāki departamenti vai to daļas Francijas dienvidrietumos. |
(2) |
Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2460, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/237 (4), piemēro līdz 2016. gada 31. martam. |
(3) |
Augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumu skaits ir samazinājies, taču apgabalā, kurā ierobežojumi jau noteikti, arvien tiek konstatēti daži slimības uzliesmojuma gadījumi. Ņemot vērā epidemioloģisko situāciju un īstenojot slimības kontroles stratēģiju, ko pieņēmusi Francija, Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2460 piemērošanas termiņu ir lietderīgi pagarināt līdz 2016. gada 15. septembrim. Tomēr, ja pirms minētā termiņa beigām situācija uzlabosies, Komisija pārskatīs piemērošanas laikposmu. |
(4) |
Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2460 būtu attiecīgi jāgroza. |
(5) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/2460 5. pantā datumu “2016. gada 31. marts” aizstāj ar datumu “2016. gada 15. septembris”.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
Briselē, 2016. gada 22. martā
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Vytenis ANDRIUKAITIS
(1) OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.
(2) OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.
(3) Komisijas 2015. gada 23. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2460 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5 apakštipa putnu gripu Francijā (OV L 339, 24.12.2015., 52. lpp.).
(4) Komisijas 2016. gada 17. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/237, ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2015/2460 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5 apakštipa putnu gripu Francijā (OV L 44, 19.2.2016., 12. lpp.).
24.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 78/78 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/448
(2016. gada 23. marts),
ar ko Lēmuma 2003/467/EK I un II pielikumu groza attiecībā uz Maltas kā oficiāli no tuberkulozes un brucelozes brīvas dalībvalsts statusu attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem
(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1697)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās A pielikuma I daļas 4. punktu un A pielikuma II daļas 7. punktu,
tā kā:
(1) |
Direktīva 64/432/EEK attiecas uz liellopu tirdzniecību Savienībā. Tajā paredzēti nosacījumi, ar kuriem dalībvalsti var atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes vai brucelozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem. |
(2) |
Komisijas Lēmumā 2003/467/EK (2) noteikts, ka tā I pielikuma 1. nodaļā un II pielikuma 1. nodaļā uzskaitītās dalībvalstis atzīst par brīvām attiecīgi no tuberkulozes vai brucelozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem. |
(3) |
Malta ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina visas minētās dalībvalsts teritorijas atbilstību Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz oficiāli no tuberkulozes un brucelozes brīvas dalībvalsts statusu attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem. Tāpēc Malta būtu jāiekļauj Lēmuma 2003/467/EK I un II pielikumā kā oficiāli no tuberkulozes un brucelozes brīva dalībvalsts attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem. |
(4) |
Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
(5) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2003/467/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2016. gada 23. martā
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Vytenis ANDRIUKAITIS
(1) OV 121, 29.7.1964., 1977/64. lpp.
(2) Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmums 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (OV L 156, 25.6.2003., 74. lpp.).
PIELIKUMS
Lēmuma 2003/467/EK I un II pielikumu groza šādi:
1) |
lēmuma I pielikuma 1. nodaļu aizstāj ar šādu nodaļu: “1. NODAĻA No tuberkulozes oficiāli brīvas dalībvalstis
|
2) |
lēmuma II pielikuma 1. nodaļu aizstāj ar šādu: “1. NODAĻA No brucelozes oficiāli brīvas dalībvalstis
|