ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
59. sējums |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/1 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/402
(2016. gada 15. janvāris)
par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Albānijas Republikas Ministru padomi un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 37. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 218. panta 5. punktu un 218. panta 6. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos izteikto priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2014. gada 20. janvāra sanāksmē nolēma pilnvarot Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) sākt sarunas, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punktā noteikto kārtību, lai noslēgtu nolīgumu par informācijas drošību starp Albānijas Republikas Ministru padomi un Eiropas Savienību. |
(2) |
Pēc minēto pilnvaru saņemšanas AP panāca vienošanos ar Albānijas Republikas Ministru padomi attiecībā uz nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai. |
(3) |
Minētais nolīgums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Albānijas Republikas Ministru padomi un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai.
Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
2. pants
Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2016. gada 15. janvārī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J.R.V.A. DIJSSELBLOEM
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/3 |
Tulkojums
NOLĪGUMS
starp Albānijas Republikas Ministru padomi un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai
Albānijas Republikas Ministru padome, turpmāk “Albānija”,
un
Eiropas Savienība, turpmāk “ES”,
turpmāk “Puses”,
ŅEMOT VĒRĀ, ka Pusēm ir kopīgi mērķi stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem,
ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ir vienisprātis par to, ka būtu jāizvērš savstarpēja sadarbība ar drošību saistītos jautājumos, kuros Pusēm ir kopējas intereses;
ŅEMOT VĒRĀ, ka tādēļ šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Pusēm apmainīties ar klasificētu informāciju,
APZINOTIES, ka pilnvērtīgai un efektīvai sadarbībai un konsultācijām var būt vajadzīga piekļuve Pušu klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un var būt vajadzīga apmaiņa ar tiem,
APZINOTIES, ka šāda piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un to apmaiņa prasa veikt atbilstīgus drošības pasākumus,
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
1. pants
1. Lai īstenotu mērķi visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šis nolīgums starp Albāniju un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (turpmāk “nolīgums”) attiecas uz klasificētu informāciju vai materiāliem jebkādā formā, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.
2. Katra Puse aizsargā no otras Puses saņemtu klasificētu informāciju pret pazaudēšanu vai neatļautu izpaušanu saskaņā ar še izklāstītajiem nosacījumiem un saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.
2. pants
Šajā nolīgumā “klasificēta informācija” ir jebkura informācija vai materiāli jebkādā formā:
a) |
ko jebkura no Pusēm nosaka kā tādus, kuri jāaizsargā, jo to pazaudēšana vai neatļauta izpaušana varētu dažādās pakāpēs radīt zaudējumus vai kaitēt Albānijas vai ES, vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu interesēm; un |
b) |
kam piešķirta drošības klasifikācijas atzīme, kā izklāstīts 7. pantā. |
3. pants
1. ES iestādes un vienības, uz kurām attiecas šis nolīgums, ir: Eiropadome, Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), Padomes Ģenerālsekretariāts, Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienests (turpmāk “EĀDD”) un Eiropas Komisija. Minētās iestādes un vienības šajā nolīgumā dēvē par “ES”.
2. Minētās ES iestādes un vienības klasificētu informāciju, ko tās saņēmušas saskaņā ar šo nolīgumu, var nodot citām ES iestādēm un vienībām, ja iepriekš ir saņemta rakstiska piekrišana no informācijas sniedzējas Puses un ja saņēmēja vienība sniedz atbilstīgu apliecinājumu, ka tā informāciju adekvāti aizsargās.
4. pants
Abas Puses nodrošina, ka tām ir pienācīgas drošības sistēmas un pasākumi, kas balstīti uz tādiem drošības pamatprincipiem un minimālajiem drošības standartiem, kuri noteikti to attiecīgajos normatīvajos aktos un atspoguļoti drošības pasākumos, kas izstrādāti saskaņā ar 12. pantu, lai ar šo nolīgumu reglamentētajai klasificētai informācijai piemērotu līdzvērtīga līmeņa aizsardzību.
5. pants
Abas puses:
a) |
aizsargā klasificētu informāciju, kuru Puses sniedz viena otrai vai ar kuru tās apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, tādā pakāpē, kas vismaz ir līdzvērtīga tai aizsardzībai, kuru piešķir informācijas sniedzēja Puse; |
b) |
nodrošina, ka klasificētai informācijai, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, saglabā to pašu drošības klasifikācijas atzīmi, kuru devusi sniedzēja Puse, un ka klasifikāciju nepazemina vai neatceļ bez sniedzējas Puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas. Saņēmēja Puse aizsargā klasificētu informāciju saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kuri attiecas uz informāciju, kam ir līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts 7. pantā; |
c) |
klasificētu informāciju izmanto tikai izcelsmes paredzētos nolūkos vai tādos nolūkos, kuriem informācija ir nodota vai kuru dēļ ir notikusi tās apmaiņa; |
d) |
neatklāj šādu klasificētu informāciju trešām personām, ja iepriekš nav saņemta rakstiska sniedzējas Puses piekrišana; |
e) |
neatļauj personām piekļūt šādai klasificētai informācijai, izņemot gadījumus, kad šīm personām ir nepieciešamība to zināt un tās ir attiecīgi saskaņā ar saņēmējas Puses piemērojamiem normatīvajiem aktiem saņēmušas pienācīga līmeņa drošības pielaidi; |
f) |
nodrošina pienācīgu drošības sertifikāciju iekārtām, kurās sniegto klasificēto informāciju apstrādā un uzglabā; un |
g) |
nodrošina, ka visas personas, kam ir piekļuve klasificētai informācijai, ir informētas par savu pienākumu to aizsargāt saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. |
6. pants
1. Saskaņā ar izcelsmes piekrišanas principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt.
2. Lai informāciju darītu zināmu tādiem informācijas saņēmējiem, kas nav Puses, saņēmēja Puse ar sniedzējas Puses iepriekš sniegtu rakstisku piekrišanu un saskaņā ar izcelsmes piekrišanas principu, katru gadījumu izskatot atsevišķi, pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu.
3. Informācijas vispārēja atklāšana nav iespējama, ja vien Puses nav savstarpēji vienojušās par procedūrām attiecībā uz konkrētām informācijas kategorijām, kas ir būtiskas to īpašām vajadzībām.
4. Neko šajā nolīgumā nevar uzskatīt par pamatu obligātai klasificētas informācijas nodošanai starp Pusēm.
5. Ar šo nolīgumu reglamentēto klasificēto informāciju var sniegt līgumslēdzējam vai iespējamam līgumslēdzējam tikai tad, ja informācijas sniedzēja Puse ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu. Pirms šādas informācijas nodošanas saņēmēja Puse nodrošina, ka šāds līgumslēdzējs vai iespējamais līgumslēdzējs un līgumslēdzēja iekārtas spēj informāciju aizsargāt un ka tam ir piešķirta atbilstīga drošības pielaide.
7. pants
Lai noteiktu līdzvērtīgu aizsardzības līmeni klasificētai informācijai, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās apmainās, drošības klasifikāciju atbilsmes ir šādas:
ES |
Albānija |
TRES SECRET UE / EU TOP SECRET |
TEPËR SEKRET |
SECRET UE / EU SECRET |
SEKRET |
CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL |
KONFIDENCIAL |
RESTREINT UE / EU RESTRICTED |
I KUFIZUAR |
8. pants
1. Puses nodrošina, ka papildus 5. panta e) punktā paredzētajai prasībai par nepieciešamību zināt visām personām, kam amata pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve tādai informācijai, kura sniegta vai ar kuru veikta apmaiņa saskaņā ar šo nolīgumu, un kura klasificēta kā CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL vai KONFIDENCIAL, vai augstāk, vai kam piekļuvi šādai informācijai var dot viņu pienākumi vai funkcijas, ir atbilstīga drošības pielaide, pirms šīm personām piešķir piekļuvi šādai informācijai.
2. Drošības pielaides procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai attiecīgajai personai, ņemot vērā tās lojalitāti, uzticamību un noturību, drīkst būt piekļuve klasificētai informācijai.
9. pants
Puses sniedz savstarpēju palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums, un kopēju drošības interešu jautājumiem. Iestādes, kas minētas 12. pantā, rīko savstarpējas drošības konsultācijas un izvērtējuma apmeklējumus, lai izvērtētu šo iestāžu atbildībā esošo drošības pasākumu efektivitāti, kuri ieviesti, ievērojot minēto pantu.
10. pants
1. Šajā nolīgumā:
a) |
attiecībā uz ES – visu korespondenci sūta ar Padomes Kancelejas vadītāja starpniecību, un viņš to pārsūta dalībvalstīm un 3. pantā minētajām iestādēm vai vienībām, ievērojot šā panta 2. punktu; |
b) |
attiecībā uz Albāniju – visu korespondenci ar ES delegācijas Albānijā starpniecību sūta Klasificētas informācijas drošības direktorāta centrālajai kancelejai. |
2. Izņēmuma kārtā vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otras Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un saskaņā ar nepieciešamības zināt principu. Attiecībā uz ES – šādu korespondenci attiecīgā gadījumā pārsūta ar Padomes Kancelejas vadītāja, EĀDD Kancelejas vadītāja vai Eiropas Komisijas Kancelejas vadītāja starpniecību. Attiecībā uz Albāniju – šādu korespondenci pārsūta ar Klasificētas informācijas drošības direktorāta centrālās kancelejas starpniecību.
11. pants
Šā nolīguma īstenošanu pārrauga Klasificētas informācijas drošības direktorāts, Padomes Ģenerālsekretārs, Eiropas Komisijas loceklis, kas atbild par drošības jautājumiem, un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos.
12. pants
1. Šā nolīguma īstenošanai turpmāk norādītās kompetentās drošības iestādes kopīgi izstrādā drošības pasākumus, katra rīkojoties savu organizatorisko vadītāju vadībā un to vārdā, lai noteiktu standartus savstarpējai klasificētas informācijas aizsardzībai saskaņā ar šo nolīgumu:
— |
no vienas puses – Albānijas Klasificētas informācijas drošības direktorāts; |
— |
un no otras puses:
|
2. Pirms Puses saskaņā ar šo nolīgumu viena otrai nodod klasificētu informāciju vai apmainās ar to, 1. punktā minētās kompetentās drošības iestādes vienojas, ka saņēmēja Puse spēj aizsargāt informāciju atbilstīgi drošības pasākumiem, kas jāievieš saskaņā ar minēto punktu.
13. pants
1. Jebkuras Puses kompetentā iestāde, kas minēta 12. pantā, nekavējoties informē otras Puses kompetento iestādi, ja ir aizdomas vai pierādījumi par to, ka ir notikusi minētās Puses sniegtas klasificētas informācijas neatļauta izpaušana vai pazaudēšana. Kompetentā iestāde veic izmeklēšanu, nepieciešamības gadījumā ar otras Puses palīdzību, un paziņo izmeklēšanas rezultātus otrai Pusei.
2. Iestādes, kas minētas 12. pantā, izstrādā procedūras, kas jāievēro šādos gadījumos.
14. pants
Katra Puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies, īstenojot šo nolīgumu.
15. pants
Nekas šajā nolīgumā nemaina starp Pusēm esošos nolīgumus vai pasākumus, ne arī nolīgumus starp Albāniju un ES dalībvalstīm. Šis nolīgums neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas sniegšanu vai apmaiņu, uz ko attiecas šis nolīgums, ar noteikumu, ka tie nav pretrunā ar šā nolīguma saistībām.
16. pants
Visas domstarpības starp Pusēm, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, risina Pušu savstarpējās sarunās. Sarunu laikā abas Puses turpina pildīt visas savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu.
17. pants
1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā.
2. Katra Puse dara zināmas otrai Pusei visas izmaiņas savos normatīvajos aktos, kas varētu ietekmēt šajā nolīgumā minēto klasificētas informācijas aizsardzību.
3. Pēc jebkuras Puses lūguma šo nolīgumu var pārskatīt, lai apsvērtu iespējamos grozījumus.
4. Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic vienīgi rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Grozījums stājas spēkā pēc savstarpējiem paziņojumiem, kā paredzēts 1. punktā.
18. pants
Šo nolīgumu viena Puse var izbeigt, rakstiski par to paziņojot otrai Pusei. Šāda izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu, bet tā neietekmē saistības, kas jau ir radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Konkrēti, visu klasificēto informāciju, kas ir nodota vai ar ko ir veikta apmaiņa, ievērojot šo nolīgumu, joprojām aizsargā saskaņā ar še izklāstītajiem noteikumiem.
TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.
Tirānā, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trešajā martā, divos eksemplāros, viens angļu valodā un viens albāņu valodā. Domstarpību gadījumā noteicošais ir teksts angļu valodā.
Eiropas Savienības vārdā –
Albānijas Republikas Ministru padomes vārdā –
REGULAS
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/8 |
KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/403
(2016. gada 18. marts),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1071/2009 attiecībā uz Savienības noteikumu tādu nopietnu pārkāpumu klasifikāciju, kas var izraisīt autopārvadātāja labas reputācijas zaudēšanu, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/22/EK III pielikumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (1), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (2), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1071/2009 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu jāizveido saraksts, kurā norādītas Savienības noteikumu nopietnu pārkāpumu kategorijas, veidi un smaguma pakāpe, kas papildus minētās regulas IV pielikumā norādītajiem, var izraisīt autotransporta uzņēmuma vai pārvadājumu vadītāja labas reputācijas zaudēšanu. |
(2) |
Tādēļ Komisijai būtu jānosaka pārkāpumu smaguma pakāpe, ņemot vērā dzīvības apdraudējuma vai smagu miesas bojājumu risku, un būtu jānorāda pārkāpumu atkārtošanās biežums, kuru pārsniedzot atkārtoti izdarītus pārkāpumus uzskata par smagākiem pārkāpumiem. |
(3) |
Nopietnu pārkāpumu kategoriju, veidu un smaguma pakāpju sarakstā, kas jāizveido, būtu jāietver Savienības noteikumu pārkāpumi attiecībā uz jomām, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1071/2009 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā. |
(4) |
Dalībvalstīm būtu jāņem vērā informācija par minētajiem pārkāpumiem, nosakot prioritātes to uzņēmumu kontroles pasākumiem, kas atzīti par paaugstināta riska uzņēmumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1071/2009 12. panta 1. punktā. |
(5) |
Pasākumi ir jāpieņem, lai nodrošinātu pārredzamību, taisnīgumu un juridisko noteiktību, novērtējot pārkāpumu smagumu un to ietekmi uz transporta uzņēmuma vai pārvadājumu vadītāja labo reputāciju. |
(6) |
Tomēr dalībvalsts kompetentā iestāde ir atbildīga par pilnīgas valsts administratīvās procedūras veikšanu, lai noteiktu, vai labas reputācijas zaudējums būtu samērīga reakcija katrā atsevišķā gadījumā. Šādā valsts pārbaudes procedūrā vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj pārbaudes attiecīgā uzņēmuma telpās. Labas reputācijas novērtēšanā dalībvalstīm būtu jāņem vērā uzņēmuma, tā vadītāju un jebkuru citu attiecīgo personu rīcība. |
(7) |
Harmonizētajai nopietnu pārkāpumu klasifikācijai vajadzētu būt par pamatu valsts riska novērtējuma sistēmas paplašināšanai, kas izveidota katrā dalībvalstī saskaņā ar Direktīvas 2006/22/EK 9. pantu, lai aptvertu visus Savienības autopārvadājumu noteikumu smagos pārkāpumus, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1071/2009 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā un kas var ietekmēt transporta uzņēmuma vai pārvadājumu vadītāja labo reputāciju. |
(8) |
Turklāt Regulas (EK) Nr. 1071/2009 16. panta 2. punktā noteikts, ka dalībvalstīm šādi nopietni pārkāpumi būtu jāiekļauj valsts autopārvadājumu uzņēmumu elektroniskajā reģistrā ne vēlāk kā 2016. gada 1. janvārī. Tādējādi harmonizēta pārkāpumu klasifikācija ir svarīgs solis uz priekšu, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp uzņēmumiem, noteikumu saskaņotāku piemērošanu un Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistra informācijas apmaiņas sistēmas efektīvu darbību. |
(9) |
Pārredzamības un godīgas konkurences nolūkā būtu jāizstrādā kopīga metode, kā aprēķināt pārkāpumu biežumu, kuru pārsniedzot tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, atkārtoti izdarītus pārkāpumus uzskata par smagākiem. Šādi atkārtoti pārkāpumi var pamudināt uzsākt valsts administratīvās procedūras, kas, pēc kompetentās iestādes ieskatiem, var izraisīt autopārvadātāja labas reputācijas zaudēšanu. |
(10) |
Parasti biežums būtu jānosaka, ņemot vērā pārkāpuma smagumu, laiku un vidējo transportlīdzekļa vadītāju skaitu. Šāds biežums ir jāuzskata par maksimālo robežvērtību, dodot dalībvalstīm iespēju piemērot zemākas robežvērtības, nekā paredzēts valstu administratīvajā procedūrā labas reputācijas novērtēšanai. |
(11) |
Lai nodrošinātu juridisko konsekvenci un pārredzamību, nepieciešams grozīt arī Direktīvas 2006/22/EK III pielikumu, mainot dažu pārkāpumu smaguma pakāpi saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstīto vissmagāko pārkāpumu sarakstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1071/2009 IV pielikumā. |
(12) |
Nopietnu pārkāpumu kategoriju, veidu un smaguma pakāpju saraksts ir izveidots, apspriežoties ar dalībvalstīm un Savienības ieinteresētajām personām, un pārkāpuma smaguma novērtējums pamatojas uz labāko praksi un pieredzi, kas dalībvalstīs gūta, īstenojot attiecīgos tiesību aktu noteikumus. Smagākie pārkāpumi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1071/2009 IV pielikumā, ir citu attiecīgo pārkāpumu smaguma novērtēšanas atsauces līmeņa augšējā robežvērtība. |
(13) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 3821/85 (3) 18. panta 1. punktu izveidotā Autotransporta komiteja, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo regulu izveido vienotu sarakstu, kurā iekļauj tādu Savienības noteikumu nopietnu pārkāpumu kategorijas, veidus un pārkāpumu pakāpes, kas izdarīti komerciālo autopārvadājumu jomā, kā noteikts šīs regulas I pielikumā, un kuru dēļ papildus Regulas (EK) Nr. 1071/2009 IV pielikumā norādītajiem pārkāpumiem autopārvadājumu uzņēmumi var zaudēt labo reputāciju.
2. Šajā regulā ir noteikts nopietnu pārkāpumu maksimālais biežums, kuru pārsniedzot pārkāpumus uzskata par smagākiem pārkāpumiem, ņemot vērā transportlīdzekļu vadītāju skaitu, kas iesaistīti pārvadājumu veikšanā, kurus vada pārvadājumu vadītājs, kā noteikts II pielikumā.
3. Dalībvalstis, veicot valsts administratīvo procedūru labas reputācijas novērtēšanai, ņem vērā informāciju par 1. un 2. punktā minētajiem nopietniem pārkāpumiem.
2. pants
Direktīvas 2006/22/EK III pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas III pielikumā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 18. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.
(2) OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.
(3) Padomes 1985. gada 20. decembra Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.).
I PIELIKUMS
Nopietnu pārkāpumu iedalījums kategorijās
(minēti 1. pantā)
Turpmāk esošajās tabulās uzskaitīti ES noteikumu par komerciālo autotransportu nopietnu pārkāpumu kategorijas un veidi, kas iedalīti trijās kategorijās pēc smaguma pakāpes atbilstoši to potenciālam apdraudēt dzīvību vai nodarīt smagus miesas bojājumus.
1. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 (1) pārkāpumu grupas (Braukšanas un atpūtas laiks)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS (2) |
|||
MSI |
VSI |
SI |
||||
Apkalpe |
||||||
1. |
5. panta 1. punkts |
Transportlīdzekļu konduktoru minimālā vecuma neievērošana |
|
|
X |
|
Transportlīdzekļa vadīšanas laikposmi |
||||||
2. |
6. panta 1. punkts |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (9 h) pārsniegšana, ja pagarinājums līdz 10 h nav atļauts |
10 h ≤ … < 11 h |
|
|
X |
3. |
11 h ≤ … |
|
X |
|
||
4. |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (9 h) pārsniegšana par 50 % vai vairāk, bez pārtraukuma vai atpūtas, kas ir vismaz 4,5 stundas |
13 h 30 ≤ … un bez pārtraukuma/atpūtas |
X |
|
|
|
5. |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas pagarinātā laikposma (10 h) pārsniegšana, ja pagarinājums ir atļauts |
11 h ≤ … < 12 h |
|
|
X |
|
6. |
12 h ≤ … |
|
X |
|
||
7. |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (10 h) pārsniegšana par 50 % vai vairāk, bez pārtraukuma vai atpūtas, kas ir vismaz 4,5 stundas |
15 h ≤ … un bez pārtraukuma/atpūtas |
X |
|
|
|
8. |
6. panta 2. punkts |
Iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana |
60 h ≤ … < 65 h |
|
|
X |
9. |
65 h ≤ … < 70 |
|
X |
|
||
10. |
Iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana par 25 % vai vairāk |
70 h ≤ … |
X |
|
|
|
11. |
6. panta 3. punkts |
Divu secīgu nedēļu laikā maksimālā kopējā transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana |
100 h ≤ … < 105 h |
|
|
X |
12. |
105 h ≤ … < 112 h 30 |
|
X |
|
||
13. |
Divu secīgu nedēļu laikā maksimālā kopējā transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana par 25 % vai vairāk |
112 h 30 ≤ … |
X |
|
|
|
Pārtraukumi |
||||||
14. |
7. pants |
Nepārtraukta transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (4,5 h) pārsniegšana pirms pārtraukuma |
5 h ≤ … < 6 h |
|
|
X |
15. |
6 h ≤ … |
|
X |
|
||
Atpūtas laikposmi |
||||||
16. |
8. panta 2. punkts |
Nepietiekams ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 11 h, ja saīsināts ikdienas atpūtas laikposms nav atļauts |
8 h 30 ≤ … < 10 h |
|
|
X |
17. |
… < 8 h 30 |
|
X |
|
||
18. |
Nepietiekams saīsinātais ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 9 h, ja saīsināšana ir atļauta |
7 h ≤ … < 8 h |
|
|
X |
|
19. |
… < 7 h |
|
X |
|
||
20. |
Nepietiekams sadalītais ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 3 h + 9 h |
3 h + [7 h ≤ … < 8 h] |
|
|
X |
|
21. |
3 h + [… < 7 h] |
|
X |
|
||
22. |
8. panta 5. punkts |
Nepietiekams ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 9 h, ja ir vairāki transportlīdzekļa vadītāji |
7 h ≤ … < 8 h |
|
|
X |
23. |
… < 7 h |
|
X |
|
||
24. |
8. panta 6. punkts |
Nepietiekams saīsinātais iknedēļas atpūtas laikposms, kas mazāks par 24 h |
20 h ≤ … < 22 h |
|
|
X |
25. |
…< 20 h |
|
X |
|
||
26. |
Nepietiekams iknedēļas atpūtas laikposms, kas mazāks par 45 h, ja saīsināts iknedēļas atpūtas laikposms nav atļauts |
36 h ≤ … < 42 h |
|
|
X |
|
27. |
… < 36 h |
|
X |
|
||
28 |
8. panta 6. punkts |
Sešu secīgu 24 stundu periodu pārsniegšana pēc iepriekšējā nedēļas atpūtas perioda |
3 h ≤ … < 12 h |
|
|
X |
12 h ≤ … |
|
X |
|
|||
Atkāpe no 12 stundu noteikuma |
||||||
29. |
8. panta 6.a punkts |
12 secīgu 24 stundu periodu pārsniegšana pēc iepriekšējā regulārā nedēļas atpūtas perioda |
3 h ≤ … < 12 h |
|
|
X |
12 h ≤ … |
|
X |
|
|||
30. |
8. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ii) punkts |
Nedēļas atpūtas periods pēc 12 secīgiem 24 stundu periodiem |
65 h < … ≤ 67 h |
|
|
X |
… ≤ 65 h |
|
X |
|
|||
31. |
8. panta 6.a punkta d) apakšpunkts |
No plkst. 22.00 līdz plkst. 6.00 – transportlīdzekļa vadīšanas laikposms pārsniedz 3 stundas pirms pārtraukuma, ja nav vairāku transportlīdzekļa vadītāju |
3 h < … < 4,5 h |
|
|
X |
4,5 h ≤ … |
|
X |
|
|||
Darba organizācija |
||||||
32. |
10. panta 1. punkts |
Saistība starp algu un nobraukto attālumu vai pārvadātās kravas daudzumu |
|
X |
|
|
33. |
10. panta 2. punkts |
Vadītāja darba organizācijas nav vai tā ir neatbilstoša, vadītājam netiek doti atbilstoši norādījumi, kas tam ļauj ievērot tiesību aktus |
|
X |
|
2. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 165/2014 (3) pārkāpumu grupas (Tahogrāfs)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
Tahogrāfa uzstādīšana |
|||||
1. |
3. panta 1. punkts un 22. pants |
Uzstādīts un izmantots tahogrāfs, kuram nav tipa apstiprinājuma (piemēram, tahogrāfu nav uzstādījuši montieri, darbnīcas vai transportlīdzekļu ražotāji, kurus apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes, tiek izmantots tahogrāfs bez nepieciešamās plombas, ko uzliek vai nomaina apstiprināts montieris, darbnīca vai transportlīdzekļu ražotājs, vai tiek izmantots tahogrāfs bez uzstādīšanas plāksnes) |
X |
|
|
Tahogrāfa, transportlīdzekļa vadītāja kartes vai datu reģistrācijas diagrammas izmantošana |
|||||
2. |
23. panta 1. punkts |
Tahogrāfa lietošanu nav pārbaudījusi apstiprināta darbnīca |
|
X |
|
3. |
27. pants |
Transportlīdzekļa vadītājam ir/vai tiek lietota vairāk nekā viena personalizēta vadītāja karte |
|
X |
|
4. |
Transportlīdzekļa vadīšana, izmantojot viltotu transportlīdzekļa vadītāja karti (uzskata, ka transportlīdzekļa vadīšana notiek bez vadītāja kartes) |
X |
|
|
|
5. |
Transportlīdzekļa vadīšana, izmantojot transportlīdzekļa vadītāja karti, kas nav izsniegta šim vadītājam (uzskata, ka transportlīdzekļa vadīšana notiek bez vadītāja kartes) |
X |
|
|
|
6. |
Transportlīdzekļa vadīšana, izmantojot transportlīdzekļa vadītāja karti, kas ir iegūta, pamatojoties uz nepatiesiem paziņojumiem un/vai viltotiem dokumentiem (uzskata ,ka transportlīdzekļa vadīšana notiek bez vadītāja kartes) |
X |
|
|
|
7. |
32. panta 1. punkts |
Tahogrāfs darbojas nepareizi (piemēram, tahogrāfs nav pienācīgi pārbaudīts, kalibrēts un nav uzlikta plomba) |
|
X |
|
8. |
32. panta 1. punkts un 33. panta 1. punkts |
Tahogrāfs tiek izmantots nepareizi (piemēram, apzināti nepareiza, negodprātīga vai ļaunprātīga izmantošana, trūkst instrukciju par pareizu lietošanu u. c.) |
|
X |
|
9. |
32. panta 3. punkts |
Izmanto krāpnieciskā nolūkā izmantojamas ierīces, lai grozītu tahogrāfa datus |
X |
|
|
10. |
Tādu datu viltošana, slēpšana vai iznīcināšana, kas ierakstīti reģistrācijas diagrammā vai saglabāti tahogrāfā un/vai vadītāja kartē un lejuplādēti no tiem |
X |
|
|
|
11. |
33. panta 2. punkts |
Uzņēmumā nesaglabā datu reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejuplādētos datus |
|
X |
|
12. |
Reģistrētie un saglabātie dati nav pieejami vismaz gadu |
|
X |
|
|
13. |
34. panta 1. punkts |
Datu reģistrācijas diagrammu / transportlīdzekļa vadītāja kartes nepareiza izmantošana |
|
X |
|
14. |
Datu reģistrācijas diagrammu vai vadītāja kartes neatļauta izņemšana, kas ietekmē attiecīgo datu reģistrāciju |
|
X |
|
|
15. |
Datu reģistrācijas diagrammas vai transportlīdzekļa vadītāja kartes izmantošana ilgāk nekā paredzēto laikposmu un datu zaudēšana |
|
X |
|
|
16. |
34. panta 2. punkts |
Netīru vai bojātu datu reģistrācijas diagrammu vai transportlīdzekļa vadītāja kartes izmantošana, un dati nav salasāmi |
|
X |
|
17. |
34. panta 3. punkts |
Manuālā datu ievade netiek izmantota, kad tas tiek prasīts |
|
X |
|
18. |
34. panta 4. punkts |
Netiek izmantota pareiza datu reģistrācijas diagramma, vai transportlīdzekļa vadītāja karte netiek ievietota pareizajā tahogrāfa atverē (ja ir vairāki transportlīdzekļa vadītāji) |
|
|
X |
19. |
34. panta 5. punkts |
Pārslēgšanas mehānisma nepareiza izmantošana |
|
X |
|
Informācijas uzrādīšana |
|||||
20. |
36. pants |
Atteikšanās pakļauties pārbaudei |
|
X |
|
21. |
36. pants |
Nav iespējams uzrādīt datus par attiecīgo dienu un par iepriekšējām 28 dienām |
|
X |
|
22. |
Nav iespējams uzrādīt transportlīdzekļa vadītāja kartes datus, ja vadītājam ir karte |
|
X |
|
|
23. |
36. pants |
Nav iespējams uzrādīt manuāli ievadītus datus un izdrukas par attiecīgo dienu un par iepriekšējām 28 dienām |
|
X |
|
24. |
36. pants |
Nav iespējams uzrādīt transportlīdzekļa vadītāja karti, ja vadītājam tāda ir |
|
X |
|
Nepareiza darbība |
|||||
25. |
37. panta 1. punkts un 22. panta 1. punkts |
Tahogrāfa remontu nav veicis apstiprināts montieris vai darbnīca |
|
X |
|
26. |
37. panta 2. punkts |
Transportlīdzekļa vadītājs neatzīmē visu pieprasīto informāciju par laikposmiem, kas netiek reģistrēti, kamēr tahogrāfs ir lietošanai nederīgs vai darbojas nepareizi |
|
X |
|
3. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/15/EK (4) pārkāpumu grupas (Darba laika noteikumi)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
|||
MSI |
VSI |
SI |
||||
Maksimālais nedēļas darba laiks |
||||||
1. |
4. pants |
Pārsniedz maksimālo 48 h nedēļas darba laiku, ja iespējas pagarināt līdz 60 h jau ir izmantotas |
56 h ≤ … < 60 h |
|
|
X |
2. |
60 h ≤ … |
|
X |
|
||
3. |
Pārsniedz maksimālo 60 h nedēļas darba laiku, ja nav piešķirta atkāpe saskaņā ar 8. pantu |
65 ≤ … < 70 h |
|
|
X |
|
4. |
70 h ≤… |
|
X |
|
||
Pārtraukumi |
||||||
5. |
5. panta 1. punkts |
Nepietiekams obligātais pārtraukums, ja darba laiks ir no 6 līdz 9 stundām |
10 < … ≤ 20 min |
|
|
X |
6. |
… ≤ 10 min |
|
X |
|
||
7. |
Nepietiekams obligātais pārtraukums, ja darba laiks ir vairāk nekā 9 stundas |
20 < … ≤ 30min |
|
|
X |
|
8. |
… ≤ 20 min |
|
X |
|
||
Darbs naktīs |
||||||
9. |
7. panta 1. punkts |
Dienas darba laiks katrās 24 stundās, kad veic nakts darbu, ja nav piešķirta atkāpe saskaņā ar 8. pantu |
11 h ≤… < 13 h |
|
|
X |
10. |
13 h ≤ … |
|
X |
|
||
Uzskaite |
||||||
11. |
9. pants |
Darba devēji vilto darba laika uzskaites datus vai atsakās uzrādīt uzskaiti inspektoram |
|
X |
|
|
12. |
Darba ņēmēji / pašnodarbinātie vilto darba laika uzskaites datus vai atsakās uzrādīt uzskaiti inspektoram |
|
X |
|
4. Padomes Direktīvas 96/53/EK (5) pārkāpumu grupas (Noteikumi par masu un izmēriem)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
|||
MSI |
VSI |
SI |
||||
Masa |
||||||
1. |
1. pants |
Pārsniegta maksimālā pieļaujamā masa N3 kategorijas transportlīdzekļiem |
5 % ≤ … < 10 % |
|
|
X |
2. |
10 % ≤ … < 20 % |
|
X |
|
||
3. |
20 % ≤ … |
X |
|
|
||
4. |
Pārsniegta maksimālā pieļaujamā masa N2 kategorijas transportlīdzekļiem |
5 % ≤ … < 15 % |
|
|
X |
|
5. |
15 % ≤ … < 25 % |
|
X |
|
||
6. |
25 % ≤ … |
X |
|
|
||
Garums |
||||||
7. |
1. pants |
Pārsniegts maksimālais pieļaujamais garums |
2 % < … < 20 % |
|
|
X |
8. |
20 % ≤ …. |
|
X |
|
||
Platums |
||||||
9. |
1. pants |
Pārsniegts maksimālais pieļaujamais platums |
2,65 ≤ … < 3,10 metri |
|
|
X |
10. |
3,10 metri ≤ … |
|
X |
|
5. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/45/ES (6) pārkāpumu grupas (Periodiskās tehniskās apskates) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/47/ES (7) pārkāpumu grupas (Tehniskās pārbaudes uz ceļiem)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
Tehniskā apskate |
|||||
1. |
Direktīvas 2014/45/ES 8. un 10. pants un Direktīvas 2014/47/ES 7. panta 1. punkts |
Braukšana bez derīga tehniskās apskates apliecinājuma, kā prasīts ES tiesību aktos |
X |
|
|
2. |
Direktīvas 2014/47/ES 12. panta 2. punkts |
Transportlīdzeklis netiek uzturēts drošā un tehniskajām prasībām atbilstošā stāvoklī, kas rada bremžu sistēmas, stūres pievada un riteņu/riepu, balstiekārtas vai šasijas, vai cita aprīkojuma ļoti nopietnus trūkumus, kuri var radīt tādu ceļu satiksmes drošības tūlītēju apdraudējumu, kura dēļ pieņem lēmumu transportlīdzekli imobilizēt |
X |
|
|
Direktīvas 2014/47/ES par komerciālo transportlīdzekļu tehniskajām pārbaudēm uz ceļiem II pielikumā sniegta sīki izstrādāta tehnisko trūkumu klasifikācija atkarībā no to smaguma pakāpes, iedalot maznozīmīgos, nozīmīgos un bīstamos trūkumos. Šīs direktīvas 12. panta 2. punktā ir paredzētas šādas definīcijas:
a) |
sīki trūkumi, kas būtiski neietekmē transportlīdzekļa drošību vai ietekmi uz vidi, un citas sīkas neatbilstības; |
b) |
būtiski trūkumi, kas var mazināt transportlīdzekļa drošību, ietekmēt vidi vai apdraudēt pārējos satiksmes dalībniekus, vai citas nozīmīgākas neatbilstības; |
c) |
bīstami trūkumi, kuri tieši un tūlītēji apdraud ceļu satiksmes drošību vai ietekmē vidi. |
Tehniskās apskates direktīvu noteikumu pārkāpumu līmenis atspoguļo trūkumu klasifikāciju, kas sniegta Direktīvas 2014/47/ES II pielikumā, proti, SI = nozīmīgi trūkumi, VSI = bīstami trūkumi, MSI = transportlīdzekļa vadīšana, ja ir trūkumi, kas tūlītēji apdraud ceļu satiksmes drošību; maznozīmīgi trūkumi atbilstu nenozīmīgiem pārkāpumiem.
6. Padomes Direktīvas 92/6/EEK (8) pārkāpumu grupas (Ātruma ierobežošanas ierīces)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
1. |
2. un 3. pants |
Ātruma ierobežošanas ierīce nav uzstādīta |
X |
|
|
2. |
5. pants |
Ātruma ierobežošanas ierīce neatbilst piemērojamajām tehniskajām prasībām |
|
X |
|
3. |
5. pants |
Ātruma ierobežošanas ierīci nav uzstādījusi apstiprināta darbnīca |
|
|
X |
4. |
|
Krāpnieciskā nolūkā izmantojamas ierīces lietošana, lai falsificētu ātruma ierobežošanas ierīces datus vai krāpnieciska ātruma ierobežošanas ierīces lietošana |
X |
|
|
7. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/59/EK (9) pārkāpumu grupas (Vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšana un periodiska apmācība)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
Apmācība un vadītāja apliecība |
|||||
1. |
3. pants |
Kravu un pasažieru pārvadāšana bez obligātās sākotnējās kvalifikācijas un/vai obligātās periodiskās apmācības |
|
X |
|
2. |
10. pants un II pielikums |
Vadītājs nespēj uzrādīt derīgu vadītāja kvalifikācijas karti vai vadītāja apliecību ar norādi, kā tas paredzēts valsts tiesību aktos (piemēram, nozaudēta, aizmirsta, bojāta, nesalasāma) |
|
|
X |
8. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/126/EK (10) pārkāpumu grupas (Prasības par autovadītāja apliecībām)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
1. |
Direktīvas 2006/126/EK 1. un 4. pants |
Pasažieru vai kravu pārvadāšana bez derīgas vadītāja apliecības |
X |
|
|
2. |
1. pants I pielikums |
Bojātas vai nesalasāmas vai tādas vadītāja apliecības izmantošana, kas nav saskaņā ar vienoto modeli |
|
|
X |
9. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK (11) pārkāpumu grupas (Bīstamo kravu pārvadājumi pa autoceļiem)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
1. |
Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļa |
Tādu bīstamu kravu pārvadājumi, kuras ir aizliegts pārvadāt |
X |
|
|
2. |
Bīstamu kravu pārvadājumi aizliegtā vai neatļautā tarā, tādējādi apdraudot dzīvības vai vidi tik lielā mērā, ka tādēļ pieņem lēmumu transportlīdzekli imobilizēt |
X |
|
|
|
3. |
Bīstamu kravu pārvadājumi, neidentificējot transportlīdzekli, ka tas pārvadā bīstamas kravas, tādējādi apdraudot dzīvības vai vidi tik lielā mērā, ka tādēļ pieņem lēmumu transportlīdzekli imobilizēt |
X |
|
|
|
4. |
Bīstamo vielu noplūde |
|
X |
|
|
5. |
Beramkravas pārvadāšana konteinerā, kas nav atbilstošs no inženiertehniskā viedokļa |
|
X |
|
|
6. |
Kravu pārvadāšana transportlīdzeklī, kuram nav atbilstoša apstiprinājuma sertifikāta |
|
X |
|
|
7. |
Transportlīdzeklis vairs neatbilst apstiprinātajam standartam un rada tūlītējas briesmas |
|
X |
|
|
8. |
Nav ievēroti kravas nostiprināšanas un izvietošanas noteikumi |
|
X |
|
|
9. |
Nav ievēroti iepakojumu jauktas iekraušanas noteikumi |
|
X |
|
|
10. |
Noteikumi, kas ierobežo to vienā transporta vienībā pārvadājamo daudzumu, nav izpildīti, tostarp pieļaujamā cisternu vai iepakojumu uzpildes pakāpe |
|
X |
|
|
11. |
Nav informācijas par pārvadājamo vielu, kas ļautu noteikt pārkāpuma bīstamības līmeni (piemēram, ANO numurs, attiecīgais pārvadāju ma nosaukums, iepakojuma grupa) |
|
X |
|
|
12. |
Transportlīdzekļa vadītājam nav derīgas profesionālās apmācības apliecības |
|
X |
|
|
13. |
Tiek izmantota uguns vai neaizsargāts apgaismojums |
|
X |
|
|
14. |
Netiek ievērots smēķēšanas aizliegums |
|
X |
|
|
15. |
Transportlīdzeklis nav pienācīgi uzraudzīts vai novietots |
|
|
X |
|
16. |
Transporta vienība ietver vairāk nekā vienu piekabi/puspiekabi |
|
|
X |
|
17. |
Transportlīdzeklis vairs neatbilst apstiprinātajam standartam, bet nerada tūlītējas briesmas |
|
|
X |
|
18. |
Pretēji noteikumiem transportlīdzeklī nav ugunsdzēsības aparāta darba kārtībā |
|
|
X |
|
19. |
Transportlīdzeklī nav ADR vai rakstiskajā instrukcijā noteikto iekārtu |
|
|
X |
|
20. |
Tiek pārvadāti iepakojumi ar bojātu iepakojumu, beramkravu konteineriem (IBC) vai lielu iepakojumu, vai bojāts, netīrs, tukšs iepakojums |
|
|
X |
|
21. |
Kravas pārvadāšana iepakojumā konteinerā, kas nav atbilstošs no inženiertehniskā viedokļa |
|
|
X |
|
22. |
Cisternas/cisternu konteineri nav kārtīgi aizvērti (ieskaitot tos, kas ir tukši un neiztīrīti) |
|
|
X |
|
23. |
Nepareiza etiķetēšana, marķēšana vai uzraksti uz transportlīdzekļa un/vai apvalka |
|
|
X |
|
24. |
Nav rakstisku instrukciju, kas atbilst ADR, vai rakstiskās instrukcijas neattiecas uz pārvadāto kravu |
|
|
X |
Komisijas Direktīvas 2004/112/EK (12), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 95/50/EK (13) par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem, II pielikumā ir ietverta sīki izstrādāta attiecīgo noteikumu pārkāpumu klasifikācija trijās riska kategorijās atkarībā no to smaguma pakāpes: I riska kategorija, II riska kategorija, III riska kategorija.
Noteikumu pārkāpumu līmenis atspoguļo riska kategorijas, kas norādītas Direktīvas 2004/112/EK II pielikumā tādā veidā, ka I riska kategorija = VSI (izņemot tos pārkāpumus, kas Regulas (EK) Nr. 1071/2009 IV pielikumā jau ir definēti kā MSI), II riska kategorija = SI. III riska kategorija līdzinātos nelieliem pārkāpumiem.
Šī tabula attiecas tikai uz tiem pārkāpumiem, par kuriem pārvadātājs ir pilnībā vai daļēji atbildīgs. Pārvadātāja atbildības pakāpi par pārkāpumu novērtē saskaņā ar dalībvalsts nacionālo izpildes procedūru.
10. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1072/2009 (14) pārkāpumu grupas (Piekļuve starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
Kopienas atļauja |
|||||
1. |
3. pants |
Kravu pārvadājumi bez derīgas Kopienas atļaujas (t. i., atļaujas nav, tā ir viltota, atsaukta, tās derīguma termiņš ir beidzies utt.) |
X |
|
|
2. |
4. pants |
Transporta uzņēmums vai transportlīdzekļa vadītājs nevar inspektoram uzrādīt derīgu Kopienas atļauju vai derīgu Kopienas atļaujas apliecinātu kopiju (t. i., Kopienas atļauja vai Kopienas atļaujas apliecināta kopija ir pazaudēta, aizmirsta, bojāta utt.) |
|
X |
|
Transportlīdzekļa vadītāja atestāts |
|||||
3. |
3. pants un 5. pants |
Kravu pārvadāšana bez derīga transportlīdzekļa vadītāja atestāta (t. i., autovadītāja atestāta nav, tas ir viltots, atsaukts, tā derīguma termiņš ir beidzies utt.) |
|
X |
|
4. |
Transportlīdzekļa vadītājs vai transporta uzņēmums nevar inspektoram uzrādīt derīgu vadītāja atestātu vai derīgu vadītāja atestāta apliecinātu kopiju (t. i., vadītāja atestāts vai vadītāja atestāta apliecināta kopija ir pazaudēta, aizmirsta, bojāta utt.) |
|
|
X |
11. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/2009 (15) pārkāpumu grupas (Piekļuve autobusu pārvadājumu pakalpojumu tirgum)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
Kopienas atļauja |
|||||
1. |
4. pants |
Pasažieru pārvadājumi bez derīgas Kopienas atļaujas (t. i., atļaujas nav, tā ir viltota, atsaukta, tās derīguma termiņš ir beidzies utt.) |
X |
|
|
2. |
4. panta 3. punkts |
Pārvadātājs vai transportlīdzekļa vadītājs nevar inspektoram uzrādīt derīgu Kopienas atļauju vai derīgu Kopienas atļaujas apliecinātu kopiju (t. i., atļauja vai atļaujas apliecināta kopija ir pazaudēta, aizmirsta, bojāta utt.) |
|
X |
|
Regulāro pārvadājumu atļauja |
|||||
3. |
5. un 6. pants |
Regulāri pakalpojumi bez derīgas atļaujas (t. i., atļaujas nav, tā ir viltota, atsaukta, tās derīguma termiņš ir beidzies, tā ir izmantota ļaunprātīgi utt.) |
|
X |
|
4. |
19. pants |
Transportlīdzekļa vadītājs nevar inspektoram uzrādīt atļauju (t. i ., atļauja ir pazaudēta, aizmirsta, sabojāta utt.) |
|
|
X |
5. |
5. un 6. pants |
Regulāro pakalpojumu pieturvietas dalībvalstī neatbilst izsniegtajai atļaujai |
|
|
X |
Brauciena formulārs neregulāriem pārvadājumiem un citiem pakalpojumiem, kuriem nav vajadzīga atļauja |
|||||
6. |
12. pants |
Pārvadājumi bez paredzētā brauciena formulāra (t. i., brauciena formulāra nav, tas ir viltots, tajā nav norādīta prasītā informācija utt.) |
|
|
X |
12. Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 (16) pārkāpumu grupas (Dzīvnieku pārvadāšana)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
||
MSI |
VSI |
SI |
|||
1. |
I pielikuma II nodaļa |
Starpsienas nav pietiekami stipras, lai izturētu dzīvnieku masu |
|
X |
|
2. |
I pielikuma III nodaļa |
Izmanto iekraušanas vai izkraušanas slīpnes, kam ir slidenas virsmas, kam trūkst sānu aizsardzība vai kas ir pārāk stāvas |
|
|
X |
3. |
Izmanto pacelšanas platformas vai augšējo stāvu, kuriem nav drošības barjeru, kas novērstu dzīvnieku nokrišanu vai izbēgšanu iekraušanas un izkraušanas darbību laikā |
|
|
X |
|
4. |
7. pants |
Transportlīdzeklis nav apstiprināts tāliem pārvadājumiem vai transportējamo dzīvnieku veidam |
|
|
X |
5. |
4., 5. un 6. pants |
Pārvadāšana bez derīgas nepieciešamās dokumentācijas, brauciena žurnāla vai pārvadātāja atļaujas, vai kvalifikācijas sertifikāta |
|
|
X |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).
(2) MSI = vissmagākie pārkāpumi / VSI = ļoti smags pārkāpums / SI = smags pārkāpums.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Regula (ES) Nr. 165/2014 par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.).
(5) Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīva 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.). Šī direktīva grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/719 (OV L 115, 6.5.2015., 1. lpp.), kas dalībvalstīm jātransponē līdz 2017. gada 7. maijam.
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīva 2014/45/ES par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīva 2014/47/ES par Savienībā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskajām pārbaudēm uz ceļiem un par Direktīvas 2000/30/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 134. lpp.).
(8) Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīva 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Direktīva 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).
(12) Komisijas 2004. gada 13. decembra Direktīva 2004/112/EK, ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 367, 14.12.2004., 23. lpp.).
(13) Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.).
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.).
(16) Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.).
II PIELIKUMS
Nopietnu pārkāpumu biežums
1. |
I pielikumā uzskaitītos smagos (SI) un ļoti smagos (VSI) pārkāpumus, ja tie izdarīti atkārtoti, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību, uzskata par smagākiem pārkāpumiem. Aprēķinot atkārtotu pārkāpumu biežumu, dalībvalstis ņem vērā šādus faktorus:
|
2. |
Ņemot vērā to potenciālu radīt risku ceļu satiksmes drošībai, smagu pārkāpumu maksimālo biežumu, kuru pārsniedzot tie būtu jāuzskata par smagākiem pārkāpumiem, nosaka šādi:
|
3. |
Pārkāpumu skaits uz katru autovadītāju gadā ir vidējais skaitlis, ko aprēķina, dalot viena un tā paša smaguma līmeņa pārkāpumu kopējo skaitu (SI vai VSI) ar gada laikā nodarbināto autovadītāju vidējo skaitu. Ar smagu pārkāpumu biežuma formulu nosaka maksimālo robežvērtību, kuru pārsniedzot tos uzskata par smagākiem pārkāpumiem. Dalībvalstis var noteikt stingrākas robežvērtības labas reputācijas novērtēšanai, ja to paredz valsts administratīvās procedūras. |
III PIELIKUMS
Direktīvas 2006/22/EK III pielikumu aizstāj ar šādu:
“III PIELIKUMS
1. Regulas (EK) Nr. 561/2006 pārkāpumu grupas
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS (1) |
||||
MSI |
VSI |
SI |
MI |
||||
A |
Apkalpe |
||||||
A1 |
5. panta 1. punkts |
Transportlīdzekļu konduktoru minimālā vecuma neievērošana |
|
|
X |
|
|
B |
Transportlīdzekļa vadīšanas laikposmi |
||||||
B1 |
6. panta 1. punkts |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (9 h) pārsniegšana, ja pagarinājums līdz 10 h nav atļauts |
9 h < … < 10 h |
|
|
|
X |
B2 |
10 h ≤ … < 11 h |
|
|
X |
|
||
B3 |
11 h ≤ … |
|
X |
|
|
||
B4 |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (9 h) pārsniegšana par 50 % vai vairāk, bez pārtraukuma vai atpūtas, kas ir vismaz 4,5 stundas |
13 h 30 ≤ … un bez pārtraukuma/atpūtas |
X |
|
|
|
|
B5 |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas pagarinātā laikposma (10 h) pārsniegšana, ja pagarinājums ir atļauts |
10 h < … < 11 h |
|
|
|
X |
|
B6 |
11 h ≤ … < 12 h |
|
|
X |
|
||
B7 |
12 h ≤ … |
|
X |
|
|
||
B8 |
Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (10 h) pārsniegšana par 50 % vai vairāk, bez pārtraukuma vai atpūtas, kas ir vismaz 4,5 stundas |
15 h ≤ … un bez pārtraukuma/atpūtas |
X |
|
|
|
|
B9 |
6. panta 2. punkts |
Iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana |
56 h < … < 60 h |
|
|
|
X |
B10 |
60 h ≤ … < 65 h |
|
|
X |
|
||
B11 |
65 h ≤ … < 70 h |
|
X |
|
|
||
B12 |
Iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana par 25 % vai vairāk |
70 h ≤ … |
X |
|
|
|
|
B13 |
6. panta 3. punkts |
Divu secīgu nedēļu laikā maksimālā kopējā transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana |
90 h < … < 100 h |
|
|
|
X |
B14 |
100 h ≤ … < 105 h |
|
|
X |
|
||
B15 |
105 h ≤ … < 112 h 30 |
|
X |
|
|
||
B16 |
Divu secīgu nedēļu laikā maksimālā kopējā transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pārsniegšana par 25 % vai vairāk |
112 h 30 ≤ … |
X |
|
|
|
|
C |
Pārtraukumi |
||||||
C1 |
7. pants |
Nepārtraukta transportlīdzekļa vadīšanas laikposma (4,5 h) pārsniegšana pirms pārtraukuma |
4 h 30 < … < 5 h |
|
|
|
X |
C2 |
5 h ≤ … < 6 h |
|
|
X |
|
||
C3 |
6 h ≤ … |
|
X |
|
|
||
D |
Atpūtas laikposmi |
||||||
D1 |
8. panta 2. punkts |
Nepietiekams ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 11 h, ja saīsināts ikdienas atpūtas laikposms nav atļauts |
10 h ≤ … < 11 h |
|
|
|
X |
D2 |
8 h 30 ≤ … < 10 h |
|
|
X |
|
||
D3 |
… < 8 h 30 |
|
X |
|
|
||
D4 |
Nepietiekams saīsinātais ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 9 h, ja saīsināšana ir atļauta |
8 h ≤ … < 9 h |
|
|
|
X |
|
D5 |
7 h ≤ … < 8 h |
|
|
X |
|
||
D6 |
… < 7 h |
|
X |
|
|
||
D7 |
Nepietiekams sadalītais ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 3 h + 9 h |
3 h + [8 h ≤ … < 9 h] |
|
|
|
X |
|
D8 |
3 h + [7 h ≤ … < 8 h] |
|
|
X |
|
||
D9 |
3 h + [… < 7 h] |
|
X |
|
|
||
D10 |
8. panta 5. punkts |
Nepietiekams ikdienas atpūtas laikposms, kas mazāks par 9 h, ja ir vairāki transportlīdzekļa vadītāji |
8 h ≤ … < 9 h |
|
|
|
X |
D11 |
7 h ≤ … < 8 h |
|
|
X |
|
||
D12 |
… < 7 h |
|
X |
|
|
||
D13 |
8. panta 6. punkts |
Nepietiekams saīsinātais iknedēļas atpūtas laikposms, kas mazāks par 24 h |
22 h ≤ … < 24 h |
|
|
|
X |
D14 |
20 h ≤ … < 22 h |
|
|
X |
|
||
D15 |
… < 20 h |
|
X |
|
|
||
D16 |
Nepietiekams iknedēļas atpūtas laikposms, kas mazāks par 45 h, ja saīsināts iknedēļas atpūtas laikposms nav atļauts |
42 h ≤ … < 45 h |
|
|
|
X |
|
D17 |
36 h ≤ … < 42 h |
|
|
X |
|
||
D18 |
… < 36 h |
|
X |
|
|
||
D19 |
8. panta 6. punkts |
Sešu secīgu 24 stundu periodu pārsniegšana pēc iepriekšējā nedēļas atpūtas perioda |
… < 3 h |
|
|
|
X |
D20 |
3 h ≤ … < 12 h |
|
|
X |
|
||
D21 |
12 h ≤ … |
|
X |
|
|
||
E |
Atkāpe no 12 stundu noteikuma |
||||||
E1 |
8. panta 6.a punkts |
12 secīgu 24 stundu periodu pārsniegšana pēc iepriekšējā regulārā nedēļas atpūtas perioda |
… < 3 h |
|
|
|
X |
E2 |
3 h ≤ … < 12 h |
|
|
X |
|
||
E3 |
12 h ≤ … |
|
X |
|
|
||
E4 |
8. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ii) punkts |
Nedēļas atpūtas periods pēc 12 secīgiem 24 stundu periodiem |
65 h < … ≤ 67 h |
|
|
X |
|
E5 |
… ≤ 65 h |
|
X |
|
|
||
E6 |
8. panta 6.a punkta d) apakšpunkts |
No plkst. 22.00 līdz plkst. 6.00 – transportlīdzekļa vadīšanas laikposms pārsniedz 3 stundas, ja nav vairāku transportlīdzekļa vadītāju |
3 h < … < 4,5 h |
|
|
X |
|
E7 |
4,5 h ≤ … |
|
X |
|
|
||
F |
Darba organizācija |
||||||
F1 |
10. panta 1. punkts |
Saistība starp algu un nobraukto attālumu vai pārvadātās kravas daudzumu |
|
X |
|
|
|
F2 |
10. panta 2. punkts |
Vadītāja darba organizācijas nav vai tā ir neatbilstoša, vadītājam netiek doti atbilstoši norādījumi, kas tam ļauj ievērot tiesību aktus |
|
X |
|
|
2. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 165/2014 (2) pārkāpumu grupas (Tahogrāfs)
Nr. |
JURIDISKAIS PAMATS |
PĀRKĀPUMA VEIDS |
PĀRKĀPUMA SMAGUMS |
|||
MSI |
VSI |
SI |
MI |
|||
G |
Tahogrāfa uzstādīšana |
|||||
G1 |
3. panta 1. punkts un 22. panta 2. punkts |
Uzstādīts un izmantots tahogrāfs, kuram nav tipa apstiprinājuma (piemēram, tahogrāfu nav uzstādījuši montieri, darbnīcas vai transportlīdzekļu ražotāji, kurus apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes, tiek izmantots tahogrāfs bez nepieciešamās plombas, ko uzliek vai nomaina apstiprināts montieris, darbnīca vai transportlīdzekļu ražotājs, vai tiek izmantots tahogrāfs bez uzstādīšanas plāksnes) |
X |
|
|
|
H |
Tahogrāfa, transportlīdzekļa vadītāja kartes vai datu reģistrācijas diagrammas izmantošana |
|||||
H1 |
23. pants 1. punkts |
Tahogrāfa lietošanu nav pārbaudījusi apstiprināta darbnīca |
|
X |
|
|
H2 |
27. pants |
Transportlīdzekļa vadītājam ir/vai tiek lietota vairāk nekā viena personalizēta vadītāja karte |
|
X |
|
|
H3 |
Transportlīdzekļa vadīšana, izmantojot viltotu transportlīdzekļa vadītāja karti (uzskata, ka transportlīdzekļa vadīšana notiek bez vadītāja kartes) |
X |
|
|
|
|
H4 |
Transportlīdzekļa vadīšana, izmantojot transportlīdzekļa vadītāja karti, kas nav izsniegta šim vadītājam (uzskata, ka transportlīdzekļa vadīšana notiek bez vadītāja kartes) |
X |
|
|
|
|
H5 |
Transportlīdzekļa vadīšana, izmantojot transportlīdzekļa vadītāja karti, kas ir iegūta, pamatojoties uz nepatiesiem paziņojumiem un/vai viltotiem dokumentiem (uzskata, ka transportlīdzekļa vadīšana notiek bez vadītāja kartes) |
X |
|
|
|
|
H6 |
32. panta 1. punkts |
Tahogrāfs darbojas nepareizi (piemēram, tahogrāfs nav pienācīgi pārbaudīts, kalibrēts un nav uzlikta plomba) |
|
X |
|
|
H7 |
32. panta 1. punkts un 33. panta 1. punkts |
Tahogrāfs tiek izmantots nepareizi (piemēram, apzināti nepareiza, negodprātīga vai ļaunprātīga izmantošana, trūkst instrukciju par pareizu lietošanu u. c.) |
|
X |
|
|
H8 |
32. panta 3. punkts |
Izmanto krāpnieciskā nolūkā izmantojamas ierīces, lai grozītu tahogrāfa datus |
X |
|
|
|
H9 |
Tādu datu viltošana, slēpšana vai iznīcināšana, kas ierakstīti reģistrācijas diagrammā vai saglabāti tahogrāfā un/vai vadītāja kartē un lejuplādēti no tiem |
X |
|
|
|
|
H10 |
33. panta 2. punkts |
Uzņēmumā nesaglabā datu reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejuplādētos datus |
|
X |
|
|
H11 |
Reģistrētie un saglabātie dati nav pieejami vismaz gadu |
|
X |
|
|
|
H12 |
34. panta 1. punkts |
Datu reģistrācijas diagrammu / transportlīdzekļa vadītāja kartes nepareiza izmantošana |
|
X |
|
|
H13 |
Datu reģistrācijas diagrammu vai vadītāja kartes neatļauta izņemšana, kas ietekmē attiecīgo datu reģistrāciju |
|
X |
|
|
|
H14 |
Datu reģistrācijas diagrammas vai transportlīdzekļa vadītāja kartes izmantošana ilgāk nekā paredzēto laikposmu un datu zaudēšana |
|
X |
|
|
|
H15 |
34. panta 2. punkts |
Netīru vai bojātu datu reģistrācijas diagrammu vai transportlīdzekļa vadītāja kartes izmantošana, un dati nav salasāmi |
|
X |
|
|
H16 |
34. panta 3. punkts |
Manuālā datu ievade netiek izmantota, kad tas tiek prasīts |
|
X |
|
|
H17 |
34. panta 4. punkts |
Netiek izmantota pareiza datu reģistrācijas diagramma, vai transportlīdzekļa vadītāja karte netiek ievietota pareizajā tahogrāfa atverē (ja ir vairāki transportlīdzekļa vadītāji) |
|
|
X |
|
H18 |
34. panta 5. punkts |
Pārslēgšanas mehānisma nepareiza izmantošana |
|
X |
|
|
I |
Informācijas uzrādīšana |
|||||
I1 |
36. pants |
Atteikšanās pakļauties pārbaudei |
|
X |
|
|
I2 |
36. pants |
Nav iespējams uzrādīt datus par attiecīgo dienu un par iepriekšējām 28 dienām |
|
X |
|
|
I3 |
Nav iespējams uzrādīt transportlīdzekļa vadītāja kartes datus, ja vadītājam ir karte |
|
X |
|
|
|
I4 |
36. pants |
Nav iespējams uzrādīt manuāli ievadītus datus un izdrukas par attiecīgo dienu un par iepriekšējām 28 dienām |
|
X |
|
|
I5 |
36. pants |
Nav iespējams uzrādīt transportlīdzekļa vadītāja karti, ja vadītājam tāda ir |
|
X |
|
|
J |
Nepareiza darbība |
|||||
J1 |
37. panta 1. punkts un 22. panta 1. punkts |
Tahogrāfa remontu nav veicis apstiprināts montieris vai darbnīca |
|
X |
|
|
J2 |
37. panta 2. punkts |
Transportlīdzekļa vadītājs neatzīmē visu pieprasīto informāciju par laikposmiem, kas netiek reģistrēti, kamēr tahogrāfs ir lietošanai nederīgs vai darbojas nepareizi |
|
X” |
|
|
(1) MSI = vissmagākie pārkāpumi / VSI = ļoti smags pārkāpums / SI = smags pārkāpums. MI = neliels pārkāpums.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Regula par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (ES) Nr. 165/2014 (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/28 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/404
(2016. gada 18. marts),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 18. martā
Komisijas
un tās priekšsēdētājs vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
IL |
171,7 |
MA |
92,1 |
|
TN |
107,9 |
|
TR |
107,6 |
|
ZZ |
119,8 |
|
0707 00 05 |
MA |
83,0 |
TR |
143,5 |
|
ZZ |
113,3 |
|
0709 93 10 |
MA |
58,5 |
TR |
160,0 |
|
ZZ |
109,3 |
|
0805 10 20 |
EG |
45,8 |
IL |
77,4 |
|
MA |
53,7 |
|
TN |
67,6 |
|
TR |
65,5 |
|
ZZ |
62,0 |
|
0805 50 10 |
MA |
141,2 |
TR |
96,8 |
|
ZZ |
119,0 |
|
0808 10 80 |
BR |
75,2 |
US |
145,5 |
|
ZZ |
110,4 |
|
0808 30 90 |
AR |
99,6 |
CL |
151,6 |
|
CN |
72,0 |
|
TR |
153,6 |
|
ZA |
106,7 |
|
ZZ |
116,7 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/30 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/405
(2016. gada 18. marts),
ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un olu albumīnu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai. |
(2) |
Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
(3) |
Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 18. martā
Komisijas
un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.
(2) Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2077, ar ko atklāj Savienības importa tarifa kvotas Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un albumīniem (OV L 302, 19.11.2015., 57. lpp.).
PIELIKUMS
Kārtas numurs |
Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim (ekvivalents – olas čaumalā kilogramos) |
09.4275 |
750 000 |
09.4276 |
1 500 000 |
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/32 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/406
(2016. gada 18. marts),
ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifu kvotām, kas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozarē atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1384/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
(2) |
Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
(3) |
Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir norādīti šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 18. martā
Komisijas
un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.
(2) Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1384/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2398/96 attiecībā uz noteiktu tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu ievedumiem Kopienā (OV L 309, 27.11.2007., 40. lpp.).
PIELIKUMS
Kārtas numurs |
Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim (kg) |
09.4091 |
280 000 |
09.4092 |
1 800 000 |
LĒMUMI
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/34 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/407
(2016. gada 9. marts)
par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
(2) |
EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā. |
(3) |
Beļģija 2015. gada 19. augustā iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu saistībā ar darbinieku atlaišanu un darbības pārtraukšanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 23. nodaļā (Citur neklasificētu nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana), NUTS 2. līmeņa reģionos Eno (Hainaut) (B32) un Namīrā (Namur) (B35) Beļģijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu. |
(4) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Beļģija ir nolēmusi sniegt EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus arī 100 jauniešiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET). |
(5) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu Beļģijas pieteikumu uzskata par pieņemamu, jo darbinieku atlaišanai ir būtiska ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo un valsts ekonomiku. |
(6) |
Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 095 544 apmērā saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu. |
(7) |
Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 095 544 saistību un maksājumu apropriācijās.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2016. gada 9. marta.
Strasbūrā, 2016. gada 9. martā
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
M. SCHULZ
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
J.A. HENNIS-PLASSCHAERT
(1) OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.
(2) OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
(3) Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/36 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/408
(2016. gada 10. marts)
par to, lai pagaidu kārtā apturētu 30 % to pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu, kuri Austrijai iedalīti saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2015/1601 (2015. gada 22. septembris), ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (1), un jo īpaši tā 4. panta 5. un 7. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 78. panta 3. punktu, Padome pieņēma divus lēmumus, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 (2) no Itālijas un Grieķijas uz pārējām dalībvalstīm ir jāpārceļ 40 000 starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju. Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601 no Itālijas un Grieķijas uz pārējām dalībvalstīm ir jāpārceļ 120 000 starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju. |
(2) |
Lēmumu (ES) 2015/1601 pieņēma ārkārtas situācijas dēļ, ko raksturo pēkšņs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums Itālijā un Grieķijā, un steidzamas nepieciešamības dēļ ātri atvieglot minēto dalībvalstu situāciju saskaņā ar solidaritātes un taisnīga atbildības sadalījuma starp dalībvalstīm principu. No tā izriet, ka katrai pārcelšanas mērķa dalībvalstij būtu jānodrošina, ka pārcelšana notiek regulāri, bez kavēšanās un pietiekami augstā līmenī. |
(3) |
Lēmuma (ES) 2015/1601 4. panta 5. punkts nosaka, ka izņēmuma apstākļos dalībvalsts var līdz 2015. gada 26. decembrim paziņot Padomei un Komisijai, ka tā pagaidām nespēj piedalīties līdz 30 % to pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas procesā, kas tai iedalīti saskaņā ar minētā panta 1. punktu, norādot pienācīgi pamatotus iemeslus, kas ir saderīgi ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā noteiktajām Savienības pamatvērtībām. Komisijai būtu jāizvērtē sniegtie iemesli un jāiesniedz priekšlikumi Padomei attiecībā uz to, lai pagaidu kārtā apturētu līdz 30 % to pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas procesu, kas attiecīgajai dalībvalstij iedalīti saskaņā ar minētā lēmuma 4. panta 1. punktu. Pamatotos gadījumos Komisija var ierosināt pagarināt atlikušā iedalījuma pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas termiņu līdz 12 mēnešiem pēc minētā lēmuma 13. panta 2. punktā minētā datuma. |
(4) |
Austrija saskaras ar izņēmuma apstākļiem ārkārtas situācijas dēļ, ko raksturo pēkšņs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums tās teritorijā. |
(5) |
Robežu nelikumīgas šķērsošanas gadījumu skaita ievērojamā palielināšanās, lai iekļūtu Savienībā, un sekundāro kustību pieaugums visā Savienībā ir izraisījuši starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaita strauju palielināšanos Austrijā. |
(6) |
Eurostat rīcībā esošie dati apstiprina, ka Austrijā ir strauji palielinājies starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits. Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits ir palielinājās par vairāk nekā 230 %, proti, no 23 835 pieteikuma iesniedzējiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 30. novembrim līdz 80 880 pieteikuma iesniedzējiem laikposmā no 2015. gada 1. janvāra līdz 30. novembrim, un kopš 2015. gada septembra starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits vienā mēnesī pārsniedz 10 000. Lai gan Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) dati liecina, ka pieteikuma iesniedzēju skaits 2015. gada decembrī un 2016. gada janvārī salīdzinājumā ar iepriekšējiem mēnešiem ir samazinājies, pieteikuma iesniedzēju skaits joprojām ir augsts. |
(7) |
Austrijā 2015. gadā bija otrs lielākais (aiz Zviedrijas) starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits uz vienu iedzīvotāju visā Savienībā (saskaņā ar Eurostat rīcībā esošajiem datiem 9 421 pieteikums uz vienu miljonu iedzīvotāju). |
(8) |
Pašreizējā situācija Austrijas patvēruma sistēmai ir radījusi lielu slodzi, kas nopietni ietekmē situāciju uz vietas attiecībā uz uzņemšanas apstākļiem un patvēruma sistēmas spēju izskatīt visus pieteikumus. |
(9) |
Tādēļ sakarā ar pašreizējo migrācijas situāciju Austrijā un slodzi tās spējai apstrādāt starptautiskās aizsardzības pieteikumus un nodrošināt pienācīgus uzņemšanas apstākļus personām, kurām nepārprotami vajadzīga starptautiskā aizsardzība, ir pamatoti uz vienu gadu pagaidu kārtā apturēt 30 % to pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu, kuri Austrijai iedalīti saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601, un tas atbilst 1 065 pieteikuma iesniedzējiem. |
(10) |
Pagaidu apturēšanas laikposmā Austrijai joprojām ir pienākums turpināt atlikušā iedalījuma pieteikuma iesniedzēju ātru un regulāru pārcelšanu. |
(11) |
30 % pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas apturēšana uz vienu gadu ir pietiekams un samērīgs pasākums, reaģējot uz situāciju Austrijā. Atlikušā iedalījuma pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas termiņa pagarināšana pēc Lēmuma (ES) 2015/1601 13. panta 2. punktā minētā datuma nebūtu pamatota. Ir svarīgi, ka personu pārcelšana no Itālijas un Grieķijas notiek ātri un regulāri līdz 2017. gada 26. septembrim, lai Itālijai un Grieķijai sniegtu reālu atbalstu saistībā ar pašreizējo ārkārtas situāciju. |
(12) |
Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
(13) |
Ar šo lēmumu tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
(14) |
Apvienotā Karaliste nepiedalās Lēmumā (ES) 2015/1601. Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro. |
(15) |
Īrijai ir saistošs Lēmums (ES) 2015/1601, un Īrija tādēļ piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu (ES) 2015/1601, pieņemšanā un piemērošanā. |
(16) |
Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
(17) |
Ņemot vērā situācijas steidzamību, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1 065 pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu uz Austriju, kuri minētajai dalībvalstij iedalīti saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1601, aptur līdz 2017. gada 11. martam.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2016. gada 10. martā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
K.H.D.M. DIJKHOFF
(1) OV L 248, 24.9.2015., 80. lpp.
(2) Padomes Lēmums (ES) 2015/1523 (2015. gada 14. septembris), ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (OV L 239, 15.9.2015., 146. lpp.).
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/38 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/409
(2016. gada 14. marts),
ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
(2) |
Pēc Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
(3) |
Pēc Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:
a) |
par locekli:
un |
b) |
par locekļa aizstājēju:
|
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2016. gada 14. martā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M.H.P. VAN DAM
(1) Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).
(2) Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).
(3) Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/39 |
PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/410
(2016. gada 14. marts),
ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 5. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1792 (4) Juan Luís SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Ana OLLO HUALDE kundze. |
(2) |
Pēc Ana OLLO HUALDE kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:
— |
Sr. D. Mikel IRUJO AMEZAGA, Delegado del Gobierno de Navarra en Bruselas. |
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2016. gada 14. martā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M.H.P. VAN DAM
(1) Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).
(2) Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).
(3) Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).
(4) Padomes Lēmums (ES) 2015/1792 (2015. gada 5. oktobris), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un piecus locekļu aizstājējus no Spānijas (OV L 260, 7.10.2015., 28. lpp.).
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/40 |
PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/411
(2016. gada 18. marts),
ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/172/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē. |
(2) |
Ņemot vērā Lēmuma 2011/172/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāturpina līdz 2017. gada 22. martam. |
(3) |
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/172/KĀDP, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2011/172/KĀDP 5. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
“Šo lēmumu piemēro līdz 2017. gada 22. martam.”
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2016. gada 18. martā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A.G. KOENDERS
(1) Padomes Lēmums 2011/172/KĀDP (2011. gada 21. marts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē (OV L 76, 22.3.2011., 63. lpp.).
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/41 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/412
(2016. gada 17. marts),
ar ko dalībvalstīm atļauj noteikt pagaidu atkāpi no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz Kanādas izcelsmes oša koksni vai Kanādā pārstrādātu oša koksni
(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1635)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,
tā kā:
(1) |
Direktīvas 2000/29/EK 5. panta 1. punkts saistībā ar minētās direktīvas IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3. punktu paredz īpašas prasības attiecībā uz oša (Fraxinus L.) koksnes, kuras izcelsme ir Kanādā, ievešanu Savienībā. |
(2) |
Kanāda ir pieprasījusi atzīt tādu procedūru kombināciju, ar kurām, ja tās piemēro kopā, panāk tādu pašu fitosanitāro stabilitāti, kādu nodrošina Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3. punkta noteikumi. |
(3) |
No Kanādas oficiāli iesniegtās informācijas var secināt, ka, koksnes pārstrādes laikā piemērojot integrēto sistēmu pieeju, tiek likvidēts risks inficēties ar Agrilus planipennis Fairmaire. |
(4) |
Lai nodrošinātu šāda riska likvidēšanu, minētā pieeja būtu jāpapildina ar konkrētām prasībām attiecībā uz uzņēmumiem, pārbaudēm pirms eksporta un marķēšanu. |
(5) |
Tādēļ attiecībā uz importu no Kanādas minētās procedūras būtu jāatzīst par alternatīvu Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3. punkta noteikumiem. |
(6) |
Lai nodrošinātu efektīvas kontroles, kā arī sagatavotu pārskatu par oša koksnes importu un ar šādu importu saistītajām neatbilstībām, būtu jānosaka prasības attiecībā uz fitosanitārajiem sertifikātiem, ziņošanu par importu un neatbilstības paziņojumiem. |
(7) |
Ņemot vērā kaitīgā organisma Agrilus planipennis Fairmaire izplatīšanos Ziemeļamerikā, ir lietderīgi atkāpes termiņu ierobežot līdz 2017. gada 31. decembrim. |
(8) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atļauja noteikt atkāpi
Atkāpjoties no Direktīvas 2000/29/EK 5. panta 1. punkta saistībā ar minētās direktīvas IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3. punktu, dalībvalstis var atļaut savā teritorijā ievest Kanādas izcelsmes vai Kanādā pārstrādātu Fraxinus L. koksni (turpmāk “minētā koksne”), kura pirms izvešanas no Kanādas ir atbilstoša šā lēmuma pielikumā aprakstītajiem nosacījumiem.
2. pants
Fitosanitārais sertifikāts
1. Minētajai koksnei ir klāt fitosanitārais sertifikāts, kas saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 13.a panta 3. un 4. punktu izdots Kanādā un apliecina, ka pēc pārbaudes koksne ir brīva no kaitīgiem organismiem.
2. Fitosanitārā sertifikāta ailē “Papildu deklarācija” iekļauj šādus elementus:
a) |
paziņojumu “Saskaņā ar Eiropas Savienības prasībām, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/412”; |
b) |
paketes(-šu) numuru(-us); |
c) |
Kanādas apstiprinātā(-o) uzņēmuma(-u) nosaukumu(-us). |
3. pants
Ziņošana par importu
Importētāja dalībvalsts līdz kārtējā gada 31. decembrim Komisijai un citām dalībvalstīm sniedz informāciju par to, cik minētās koksnes sūtījumu iepriekšējo 12 mēnešu laikā ir importēti saskaņā ar šo lēmumu.
4. pants
Paziņošana par neatbilstību
Dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm par visiem sūtījumiem, kas neatbilst šā lēmuma nosacījumiem. Paziņojumu sniedz ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc neatbilstīga sūtījuma aizturēšanas.
5. pants
Termiņš
Šis lēmums zaudē spēku 2017. gada 31. decembrī.
6. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2016. gada 17. martā
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Vytenis ANDRIUKAITIS
(1) OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.
PIELIKUMS
1. Pārstrādes prasības
Veicot lēmuma 1. pantā minētās koksnes pārstrādi, ir ņemtas vērā visas turpmāk norādītās prasības.
a) Mizošana
Minētā koksne ir nomizota, ir pieļaujami tikai vizuāli nodalīti un skaidri atšķirami nelieli mizas gabaliņi neatkarīgi no to skaita, kuri atbilst vienai no šādām prasībām:
a) |
to platums ir mazāks par 3 cm (neatkarīgi no to garuma); vai |
b) |
ja tie platumā ir lielāki par 3 cm, katra atsevišķa mizas gabala kopējā virsmas platība ir mazāka par 50 cm2. |
b) Zāģēšana
Minētā sazāģētā koksne ir ražota no mizota apaļkoka.
c) Termiskā apstrāde
Minētā koksne Kanādas Pārtikas inspekcijas aģentūras (CFIA) apstiprinātā karsēšanas kamerā ir termiski apstrādāta, visā koksnes profilā 1 200 minūtes nodrošinot vismaz 71 °C temperatūru.
d) Žāvēšana
Minētā koksne ir žāvēta atbilstoši vismaz divas nedēļas ilgam rūpnieciskās žāvēšanas grafikam, kuru apstiprinājusi CFIA.
Galīgais koksnes mitruma saturs, izsakot procentos no sausnas, nepārsniedz 10 %.
2. Prasības attiecībā uz uzņēmumiem
Minētā koksne ir ražota, apstrādāta vai uzglabāta uzņēmumā, kas atbilst visām turpmāk uzskaitītajām prasībām:
a) |
CFIA to oficiāli apstiprinājusi saskaņā ar sertifikācijas programmu, kas paredzēta kaitīgā organisma Agrilus planipennis Fairmaire izskaušanai; |
b) |
tas ir reģistrēts datubāzē, kas publicēta CFIA tīmekļa vietnē; |
c) |
tajā vismaz vienu reizi mēnesī CFIA vai CFIA apstiprināta aģentūra veic revīziju, un ir secināts, ka uzņēmums atbilst šā pielikuma prasībām; |
d) |
koka apstrādei uzņēmums izmanto iekārtas, kas tiek kalibrētas saskaņā ar iekārtas lietošanas instrukciju; |
e) |
lai CFIA vai tās apstiprināta aģentūra varētu veikt pārbaudes, uzņēmums veic procedūru uzskaiti, tostarp reģistrē katras konkrētās eksportam paredzētās koksnes paketes apstrādes ilgumu, temperatūru apstrādes laikā un galīgo mitruma saturu. |
3. Marķēšana
Uz katras minētās koksnes paketes redzamā vietā norāda paketes numuru un uzlīmē etiķeti, uz kuras ir uzraksts “HT-KD” vai “Heat Treated-Kiln Dried”. Minēto etiķeti apstiprinātā uzņēmuma iecelta amatpersona vai šādas amatpersonas uzraudzībā esošs darbinieks izdod pēc tam, kad ir pārliecinājies, ka ir izpildītas 1. punkta prasības attiecībā uz pārstrādi un 2. punkta prasības attiecībā uz uzņēmumiem.
4. Pārbaudes pirms eksporta
Attiecībā uz eksportam uz Savienību paredzēto minēto koksni jābūt veiktām pārbaudēm, kuras CFIA vai tās oficiāli apstiprināta aģentūra veic, lai pārliecinātos, ka koksne pirms eksporta ir tikusi pakļauta visām fitosanitārajām procedūrām un pasākumiem, kas ļauj secināt, ka tā ir brīva no kaitīgā organisma Agrilus planipennis Fairmaire.
19.3.2016 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 74/45 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/413
(2016. gada 18. marts),
ar ko nosaka saskaņā ar Galileo programmu izveidotās sistēmas uz zemes esošās infrastruktūras atrašanās vietu un paredz tās darbības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus, un atceļ Īstenošanas lēmumu 2012/117/ES
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (1), un jo īpaši tās 12. panta 3. punkta c) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (ES) Nr. 1285/2013 12. pantā ir noteikts, ka Komisijai ir vispārējā kompetence attiecībā uz Galileo programmu un tiek piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai noteiktu ar minēto programmu izveidotās sistēmas uz zemes esošās infrastruktūras atrašanās vietu un nodrošinātu tās darbību. Minēto infrastruktūru veido uz zemes esošie centri un stacijas. |
(2) |
Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2012/117/ES (2) jau ir noteikusi atrašanās vietu ļoti lielai daļai saskaņā ar Galileo programmu izveidotās sistēmas uz zemes esošās infrastruktūras. |
(3) |
Īstenošanas lēmums 2012/117/ES tika pieņemts, pamatojoties uz 12. panta 3. punkta noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 683/2008 (3), kas tika atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013. Lai nodrošinātu programmas nepārtrauktību un ņemtu vērā ierobežojumus un jaunās vajadzības, kas radušās programmas attīstības gaitā, ir lietderīgi no jauna noteikt ar Galileo programmu izveidotās sistēmas uz zemes esošās infrastruktūras atrašanās vietu un paredzēt pasākumus, kas nepieciešami tās pareizai darbībai. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2012/117/ES centru un staciju skaita un izvietojuma izvēlē ņem vērā ģeogrāfiskos un tehniskos ierobežojumus, lai panāktu vislabāko to izvietojumu uz zemeslodes, iespējamu jau uz vietas esošu infrastruktūru vai aprīkojumu, ko var izmantot attiecīgo funkciju veikšanai, katram centram un stacijai raksturīgo obligāto drošības prasību ievērošanu, kā arī katras dalībvalsts nacionālās drošības prasības. |
(4) |
Tomēr būtu jāņem vērā programmas attīstības gaitā radušies ierobežojumi un jaunās vajadzības attiecībā uz dažiem aspektiem, kuri saistīti ar Īstenošanas lēmumā 2012/117/ES minētajiem centriem un stacijām. |
(5) |
Pirmkārt, attiecībā uz centriem: lai nodrošinātu sistēmas labāku ekspluatāciju, ir nepieciešams izveidot septīto centru, proti, integrētā loģistikas atbalsta centru (turpmāk “ILS centrs”), kura uzdevums ir centralizēti uzglabāt dažādo infrastruktūras aprīkojumu un rezerves daļas. |
(6) |
ILS centra atrašanās vieta tika izvēlēta, īstenojot atklātu un pārredzamu procedūru divos posmos. Komisija vispirms nosūtīja dalībvalstīm uzaicinājumu paust ieinteresētību, un tika saglabāti Beļģijas un Čehijas Republikas pieteikumi. Otrajā posmā, lai varētu izvēlēties starp diviem kandidātiem, abas minētās dalībvalstis tika aicinātas iesniegt detalizētus priekšlikumus. Pēc tam kad komiteja, kurā bija Eiropas Komisijas, Eiropas Kosmosa aģentūras un Eiropas GNSS aģentūras pārstāvji, minētos priekšlikumus bija izvērtējusi pēc tādiem kritērijiem kā drošība, riski, norises grafiks un izmaksas, par atbilstīgāko tika atzīts Beļģijas priekšlikums, jo Transines objekta arhitektūra un koncepcija bija pilnībā piemērota saskaņā ar Galileo programmu izveidotās sistēmas loģistikas nodrošināšanai. Minētais centrs būtu jāizveido 2016. gadā, un par to būtu jānoslēdz vienošanās ar Beļģiju. |
(7) |
Turklāt 2014. gadā tika pabeigta divu kontroles centru (GCC) izveide, un par minētajiem centriem būtu jānoslēdz vienošanās ar Vāciju un Itāliju; Galileo drošības centra (GSMC) izveide ir sākusies 2013. gadā, un par to 2013. gadā tika parakstīta vienošanās ar Franciju un Apvienoto Karalisti, taču tai būtu jābeidzas 2017. gadā, nevis 2015. gadā; par GNSS (GSC) pakalpojumu centra izveidi vienošanās ar Spāniju tika noslēgta 2014. gada 30. jūnijā, nevis 2013. gadā; SAR pakalpojumu centra izveide notika 2012.–2014. gadā, un par to būtu jānoslēdz pamatnolīgums ar Nacionālo kosmosa pētījumu centru (CNES) par pakalpojumu sniegšanu un nevis jānoslēdz vienošanās ar Franciju; Galileo references centrs (GRC) Nordvikā (Nīderlandē) netālu no Eiropas Kosmosa pētniecības un tehnoloģiju centra (ESTEC), bet ne pašā ESTEC būtu jāizveido laikā no 2015. gada līdz 2017. gadam, nevis no 2013. gada līdz 2016. gadam, un par to 2016. gadā būtu jānoslēdz vienošanās ar Nīderlandi; stacijas izveide Redī teritorijā, lai veiktu testēšanu orbītā, ar uzņēmumu Spaceopal noslēgtajā līgumā nav iekļauta. |
(8) |
Otrkārt, attiecībā uz stacijām: TTC staciju izveide Reinjonā notika laikā no 2012. gada līdz 2014. gadam, bet TTC stacijas izveidei Papeetē (Taiti) vajadzētu notikt tikai 2016.–2017. gadā. Turklāt 2012.–2014. gadā ir izvietotas GSS stacijas Kirunā, Jana Majena Salā, Azoru Salās, Kergelēna arhipelāgā, Senpjērā un Mikelonā, Debesbraukšanas salā un Folklenda (Malvinu) Salās, GSS staciju izveide Kanāriju salās un Madeirā ir atcelta, GSS staciju izveide Volisā atlikta uz 2016.–2017. gadu, joprojām tiek pētīta iespēja izveidot GSS staciju Tokijā, Adelijas krastā un Djego Garsijas atolā, savukārt viena GSS stacija ir izveidota Redī. |
(9) |
Visbeidzot, SAR staciju izveide notika, kā plānots, un par to ir noslēgti līgumi un vienošanās protokols, taču ir lietderīgi precizēt, ka šīs stacijas ir divējādas: pirmkārt, tā sauktās Meolut (Medium Earth Orbit Local User terminal) stacijas, kuras uztver ar satelītu palīdzību raidītos avārijas signālus un ir izvietotas Makariosā, Maspalomasā un Svalbārā; otrkārt, stacijas, kas sastāv no SAR references transpondera, kurš pārraida avārijas references signālus, kas dod iespēju kalibrēt sistēmu un izmērīt tās raksturlielumus; arī šīs stacijas atrodas Makariosā, Maspalomasā un Svalbārā, kā arī Tulūzā un Santamarijā, Azoru Salās. |
(10) |
Turklāt, tā kā šis lēmums aizstāj Īstenošanas lēmumu 2012/117/ES, minēto īstenošanas lēmumu ir lietderīgi atcelt. Juridiskās skaidrības un pareizas administratīvās pārvaldības labad Īstenošanas lēmuma 2012/117/ES pielikumā ietvertie elementi un šajā lēmumā noteiktie jaunie elementi ir konsolidēti pielikumā. |
(11) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 36. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Saskaņā ar Galileo programmu izveidotās sistēmas uz zemes esošās infrastruktūras atrašanās vieta un tās darbības nodrošināšanai nepieciešamie pasākumi ir noteikti pielikumā.
2. pants
Īstenošanas lēmumu 2012/117/ES atceļ.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2016. gada 18. martā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.
(2) Komisijas 2012. gada 23. februāra Īstenošanas lēmums 2012/117ES, ar ko nosaka tādu lēmumu pieņemšanas brīžus, kuri ir īpaši nozīmīgi Galileo programmas īstenošanas novērtēšanai saistībā ar uz zemes esošiem centriem un stacijām, kas jāizveido programmas attīstības un izvēršanas posmos (OV L 52, 24.2.2012., 28. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Nosaukums |
Atrašanās vieta un darbības nodrošināšanai paredzētie izveides pasākumi |
Uz zemes esošie centri |
|
Divi Galileo kontroles centri (GCC) |
Abi kontroles centri 2009.–2014. gadā ir izveidoti attiecīgi Oberpfafenhofenā (Vācijā) un Fučīno (Itālijā). Par tiem attiecīgi būtu jāparaksta divas vienošanās ar Vāciju un Itāliju. |
Galileo drošības uzraudzības centrs (GSMC) |
Galileo drošības centrs, kura funkcijas tiek dublētas, pakāpeniski tiek veidots Francijā un Apvienotajā Karalistē. Izveide ir sākusies 2013. gadā, un tai būtu jābeidzas 2017. gadā. Par to ir noslēgta vienošanās ar Franciju un Apvienoto Karalisti, kas parakstīta 2013. gadā. |
GNSS (GSC) pakalpojumu centrs |
GNSS pakalpojumu centrs pakāpeniski tiek veidots Madridē (Spānijā). Izveide ir sākusies 2011. gadā, un tai būtu jābeidzas 2016. gadā. Par to ir noslēgta vienošanās ar Spāniju, kas parakstīta 2014. gadā. |
SAR pakalpojumu centrs |
SAR pakalpojumu centrs 2012.–2014. gadā ir izveidots Tulūzā (Francijā). Par to būtu jānoslēdz pamatnolīgums ar Nacionālo kosmosa pētījumu centru (CNES) par pakalpojumu sniegšanu. |
Galileo references centrs (GRC) |
Galileo references centrs pakāpeniski tiek veidots Nordvikā (Nīderlandē). Izveide ir sākusies 2015. gadā, un tai būtu jābeidzas 2017. gadā. Par to 2016. gadā būtu jāparaksta vienošanās ar Nīderlandi. |
ILS centrs |
2016. gadā Transinē (Beļģijā) būtu jāsāk darboties integrētā loģistikas atbalsta centram (ILS centrs), un par to būtu jānoslēdz vienošanās ar Beļģiju. |
Stacija testēšanai orbītā |
Stacija testēšanai orbītā 2010. gadā ir izveidota Redī (Beļģijā). |
|
|
Uz zemes esošās attālinātās stacijas |
|
TTC stacijas |
TTC stacijas 2010.–2014. gadā ir izveidotas Kirunā (Zviedrijā), Kuru (Francijā), Reinjonā (Francijā) un Numeā (Jaunkaledonijā). Viena TTC stacijā 2016.–2017. gadā būtu jāizveido Papeetē (Francijas Polinēzijā). Par šo TTC staciju izveidi ir noslēgti līgumi starp Eiropas Kosmosa aģentūru un pakalpojumu sniedzējiem. |
GSS stacijas |
GSS stacijas 2009.–2014. gadā ir izveidotas Azoru Salās (Portugālē), Debesbraukšanas salā, Fučīno (Itālijā), Jana Majena Salā (Norvēģijā), Kergelēna arhipelāgā, Kirunā (Zviedrijā), Kuru (Francijā), Reinjonā (Francijā), Folklenda (Malvinu) Salās, Numeā (Jaunkaledonijā), Papeetē (Francijas Polinēzijā), Redī (Beļģijā), Senpjērā un Mikelonā, Svalbārā (Norvēģijā) un Trollā (Norvēģijā). Viena TTC stacija 2016.–2017. gadā būtu jāizveido Volisā. Par šo GSS staciju izveidi ir noslēgti līgumi starp Eiropas Kosmosa aģentūru un pakalpojumu sniedzējiem. |
ULS stacijas |
ULS stacijas 2009.–2011. gadā ir izveidotas Taiti (Francijas Polinēzijā), Kuru (Francijā), Reinjonā (Francijā), Jaunkaledonijā un Svalbārā (Norvēģijā). Par šo ULS staciju izveidi ir noslēgti līgumi starp Eiropas Kosmosa aģentūru un pakalpojumu sniedzējiem. |
SAR stacijas |
SAR stacijas t. s. Meolut 2012. un 2013. gadā ir izveidotas Makariosā (Kiprā), Maspalomasā (Spānijā) un Svalbārā (Norvēģijā). Stacijas, kas sastāv no SAR references transpondera, ir izveidotas Makariosā (Kiprā), Maspalomasā (Spānijā), Santamarijā (Portugālē), Tulūzā (Francijā) un Svalbārā (Norvēģijā). Par šo SAR staciju izveidi ir noslēgts līgums starp Eiropas Kosmosa aģentūru un pakalpojumu sniedzējiem par staciju Maspalomasā, Santamarijā un Svalbārā, vienošanās protokols starp Komisiju un Kipru par staciju Makariosā un līgums starp Komisiju un pakalpojumu sniedzēju par staciju Tulūzā. |