ISSN 1977-0715 doi:10.3000/19770715.L_2013.346.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
56. sējums |
|
|
Labojumi |
|
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici |
|
(2) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
REGULAS
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/1 |
PADOMES REGULA (EURATOM) Nr. 1368/2013
(2013. gada 13. decembris)
par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā un Slovākijā un atceļ Regulas (Euratom) Nr. 549/2007 un (Euratom) Nr. 647/2010
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 203. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Protokolu par nosacījumiem un noteikumiem Bulgārijas Republikas un Rumānijas uzņemšanai Eiropas Savienībā (2) Bulgārija apņēmās līdz attiecīgi 2002. gada 31. decembrim un 2006. gada 31. decembrim slēgt Kozlodujas kodolspēkstacijas 1. un 2. bloku un 3. un 4. bloku un pēc tam izbeigt minēto bloku ekspluatāciju. Atbilstoši minētajām saistībām Bulgārija attiecīgajos termiņos slēdza visus attiecīgos blokus. |
(2) |
Saskaņā ar Protokolu Nr. 9 par Bohunices V1 kodolspēkstacijas 1. un 2. bloku Slovākijā (3), kas pievienots 2003. gada Pievienošanās aktam, Slovākija apņēmās attiecīgi līdz 2006. gada 31. decembrim un 2008. gada 31. decembrim slēgt Bohunices V1 kodolspēkstacijas 1. un 2. bloku un pēc tam izbeigt šo bloku ekspluatāciju. Atbilstoši minētajām saistībām Slovākija attiecīgajos termiņos slēdza visus attiecīgos blokus. |
(3) |
Atbilstoši pievienošanās līguma saistībām un ar Savienības atbalstu Bulgārija un Slovākija ir slēgušas Kozlodujas un Bohunices V1 kodolspēkstacijas un panākušas būtisku virzību to ekspluatācijas izbeigšanā. Jāveic papildu darbi, lai veiksmīgi turpinātu pašlaik notiekošo dekontamināciju, demontāžu, lietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, kā arī lai pastāvīgi turpinātu ekspluatācijas izbeigšanas procesu līdz tā galīgajam stāvoklim saskaņā ar atbilstīgajiem ekspluatācijas izbeigšanas plāniem, vienlaikus nodrošinot, ka tiek piemēroti visaugstākie drošības standarti. Balstoties uz pieejamajām aplēsēm, ekspluatācijas izbeigšanas darbu pabeigšanai būs vajadzīgi ievērojami papildu finansiālie resursi. |
(4) |
Bohunices VI kodolspēkstacijas, kurai ir divi WWER 440 V 230 tipa reaktori ar kopējo jaudu 880 MW, priekšlaicīga slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana ir izraisījusi Slovākijai ne vien sarežģījumus sociālā un enerģētikas ziņā, bet ir radījusi tai arī tiešu un netiešu finanšu slogu. |
(5) |
Kozlodojas kodolspēkstacijas, kurai ir četri WWER 440 V 230 tipa reaktori ar kopējo jaudu 1 760 MW, priekšlaicīga slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas izbeigšana ir izraisījusi Bulgārijas pilsoņiem smagu ilgtermiņa slogu enerģētikas, ekonomiskā, vides un sociālā ziņā. |
(6) |
Savienība ir apņēmusies palīdzēt Bulgārijai un Slovākijai mazināt ārkārtējo finansiālo slogu, ko rada ekspluatācijas izbeigšanas process. Kopš pirmspievienošanās perioda Bulgārija un Slovākija ir saņēmušas ievērojamu finansiālo atbalstu no Savienības, jo īpaši ar Kozlodujas un Bohunices programmām 2007.–2013. gadam. Savienības finansiālais atbalsts saskaņā ar minētajām programmām beigsies 2013. gadā. |
(7) |
Pēc tam, kad Bulgārija, Lietuva un Slovākija pieprasīja turpmāku finansējumu, Komisijas priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” no Savienības vispārējā budžeta kodoldrošībai un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanai tika paredzēta summa EUR 700 miljonu apmērā. No norādītās summas EUR 500 miljoni 2011. gada cenās, kas ir aptuveni EUR 553 miljoni pašreizējās cenās, ir paredzēti jaunai programmai, lai turpinātu atbalstīt Bohunices V1 1. un 2. bloka, Ignalinas 1. un 2. bloka un Kozlodujas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. |
(8) |
Kozlodujas un Bohunices programmām piešķirto apropriāciju summu, kā arī plānošanas periodu un līdzekļu sadalījumu starp Kozlodujas, Bohunices un Ignalinas programmām var pārskatīt, pamatojoties uz starpposma un galīgā izvērtēšanas ziņojumu rezultātiem. |
(9) |
Atbalstam, kas piešķirams saskaņā ar šo regulu, būtu jānodrošina ekspluatācijas izbeigšanas darbu nepārtraukta turpināšana, un tas būtu jāorientē uz pasākumiem, lai gūtu stabilu virzību uz ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli, nodrošinot visaugstāko drošības standartu piemērošanu, jo šādi pasākumi sniedz lielāko Savienības pievienoto vērtību, bet galīgā atbildība par kodoldrošību arvien ir attiecīgās dalībvalsts ziņā. Regula neskar jebkādu turpmāku valsts atbalsta procedūru iznākumu, kas var tikt sāktas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. |
(10) |
Šī regula neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas izriet no pievienošanās līgumiem, jo īpaši 1. un 2. apsvērumā minēto protokolu noteikumiem. |
(11) |
Lai nodrošinātu vislielāko iespējamo efektivitāti, šajā regulā ietverto kodolspēkstaciju ekspluatācijas izbeigšana būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā slēdzamo bloku specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi. |
(12) |
Šajā regulā ietvertajiem pasākumiem un darbībām, ko ar tiem atbalsta, būtu jāatbilst piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Šajā regulā ietverto kodolspēkstaciju ekspluatācijas izbeigšana būtu jāveic atbilstoši tiesību aktiem par kodoldrošību, proti, Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom (4), atkritumu apsaimniekošanu, proti, Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom (5), un vidi, it īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (7). |
(13) |
Šīs regulas darbības jomā esošo darbību un to atbalstīto operāciju pamatā būtu jābūt aktualizētam ekspluatācijas izbeigšanas plānam, kurā būtu ietvertas ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ar tām saistītais laika grafiks, izmaksas un vajadzīgie cilvēkresursi. Izmaksas būtu jānosaka, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu noteikšanai, piemēram, pamatojoties uz Ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu starptautisko struktūru, ko kopīgi publicējusi Kodolenerģijas aģentūra, Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra un Eiropas Komisija. |
(14) |
Ekspluatācijas izbeigšanas procesa gaitas efektīvu kontroli būtu jānodrošina Komisijai, lai finansējumam, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību, lai gan galīgā atbildība par ekspluatācijas izbeigšanu paliek attiecīgo dalībvalstu ziņā. Tas ietver efektīvus rezultativitātes mērījumus un korekcijas pasākumu novērtēšanu attiecīgās programmas laikā. |
(15) |
Visā izdevumu ciklā Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā — sodus. |
(16) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par atbilstošiem finansiāliem resursiem drošu ekspluatācijas izbeigšanas darbu turpināšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
(17) |
Dažiem Kozlodujas un Bohunices programmu pasākumiem var būt vajadzīgs liels Savienības finansējuma īpatsvars, kurš attiecīgi pamatotos gadījumos var būt pilna finansējuma summa. Tomēr būtu jāveic visi centieni, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas ir iedibināta pirmspievienošanās atbalsta laikā un 2007.–2013. gadā Bulgārijas un Slovākijas veiktajām ekspluatācijas izbeigšanas darbībām sniegtā atbalsta laikā, kā arī lai attiecīgā gadījumā piesaistītu līdzfinansējumu no citiem avotiem. |
(18) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz gada darba programmu un detalizētu īstenošanas procedūru pieņemšanu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (8). |
(19) |
Tāpēc būtu jāatceļ Padomes Regula (Euratom) Nr. 549/2007 (9) un Padomes Regula (Euratom) Nr. 647/2010 (10). |
(20) |
Tika pienācīgi ņemts vērā Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 16/2011 par ES finanšu palīdzību kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā, tās ieteikumi un Komisijas atbilde, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido programmu Savienības finansiālā atbalsta īstenošanai attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolspēkstacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanu Bulgārijā (“Kozlodujas programma”) un ar Bohunices V1 kodolspēkstacijas 1. un 2. bloka ekspluatācijas izbeigšanu Slovākijā (“Bohunices programma”) (kopā “Kozlodujas un Bohunices programmas”).
2. pants
Mērķi
1. Kozlodujas un Bohunices programmu vispārīgais mērķis ir palīdzēt attiecīgajām dalībvalstīm panākt pastāvīgu virzību uz Kozlodujas 1.–4. bloka un Bohunices V1 1. un 2. bloka ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli saskaņā ar attiecīgajiem ekspluatācijas izbeigšanas plāniem, vienlaikus uzturot visaugstāko drošības līmeni.
2. Finansēšanas periodā galvenie konkrētie mērķi Kozlodujas un Bohunices programmām ir šādi:
a) |
Kozlodujas programmai
|
b) |
Bohunices programmai
|
3. Kozlodujas un Bohunices programmās var iekļaut arī pasākumus augsta drošuma līmeņa uzturēšanai blokos, kuros norit ekspluatācijas izbeigšanas pasākumi, tostarp atbalstu kodolspēkstaciju personālam.
3. pants
Budžets
1. Finansējums Kozlodujas un Bohunices programmu īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pašreizējās cenās ir EUR 323 318 000. Minēto summu starp Kozlodujas un Bohunices programmām sadala šādi:
a) |
EUR 208 503 000 Kozlodujas programmai 2014.–2020. gadam; |
b) |
EUR 114 815 000 Bohunices programmai 2014.–2020. gadam. |
Šī regula nekādi neskar finanšu saistības saskaņā ar nākamajām daudzgadu finanšu shēmām.
2. Komisija 9. pantā minētajā starpposma izvērtējumā līdz 2017. gada beigām pārskata Kozlodujas un Bohunices programmu rezultativitāti un izvērtē to īstenošanu, ņemot vērā 7. pantā minētos galvenos posmus un termiņus. Balstoties uz šā izvērtējuma rezultātiem, var tikt pārskatīta programmai piešķirto apropriāciju summa, kā arī plānošanas periods un sadalījums starp Kozlodujas un Bohunices programmām un Ignalinas programmu, kā noteikts Padomes Regulā (Euratom) Nr. 1369/2013 (11), lai ņemtu vērā gūtos panākumus programmu īstenošanā un nodrošinātu, ka plānošana tiek veikta un resursi piešķirti, pamatojoties uz reālām maksājumu vajadzībām un apgūšanas spējām.
3. No Kozlodujas un Bohunices programmām piešķirtā finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras ir vajadzīgas katras programmas pārvaldībai un to mērķu sasniegšanai. Konkrētāk, var finansēt izdevumus pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas pasākumiem, tostarp Eiropas Savienības politisko prioritāšu korporatīvajai komunikācijai, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, un izdevumus, kas saistīti ar IT tīkliem, kuri orientēti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visus pārējos tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai radušies Kozlodujas un Bohunices programmu pārvaldības rezultātā.
Finanšu piešķīrumi Kozlodujas un Bohunices programmām var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un Regulu (Euratom) Nr. 647/2010, uz šīm programmām.
4. pants
Ex ante nosacījumi
1. Līdz 2014. gada 1. janvārim Bulgārija un Slovākija veic atbilstīgus pasākumus, lai izpildītu šādus ex ante nosacījumus:
a) |
ievērot Euratom līguma acquis kodoldrošuma jomā; jo īpaši transponēt valsts tiesību aktos Direktīvu 2009/71/Euratom un Direktīvu 2011/70/Euratom; |
b) |
izveidot valsts finanšu plānu, kurā būtu norādītas visas izmaksas un paredzētie finansējuma avoti, kuri ir vajadzīgi drošai kodolreaktora bloku ekspluatācijas izbeigšanas pabeigšanai, tostarp lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar šo regulu; |
c) |
iesniegt Komisijai pārskatītu detalizētu ekspluatācijas izbeigšanas plānu, kurā precīzi norādītas ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ieskaitot termiņus un atbilstīgo izmaksu struktūru, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu novērtēšanai. |
2. Bulgārija un Slovākija sniedz Komisijai vajadzīgo informāciju par 1. punktā minēto ex ante nosacījumu izpildi vēlākais līdz 2014. gada budžeta saistību laikam.
3. Sagatavojot gada darba programmu 2014. gadam, ksd minēta 6. panta 1. punktā, Komisija izvērtē 2. punktā minēto informāciju. Ja Komisija pamatoti uzskata, ka ir noticis pārkāpums atbilstīgi LESD 258. punktam – nav izpildīts 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais ex ante nosacījums – vai ka 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētie ex ante nosacījumi nav izpildīti pietiekami, saskaņā ar 9. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu par Savienības finansiālā atbalsta pilnīgu vai daļēju apturēšanu. Šādu lēmumu ņem vērā, pieņemot 2014. gada darba programmu. Apturētā atbalsta apjomu nosaka, vadoties pēc kritērijiem, kuri noteikti 7. pantā minētajā īstenošanas aktā.
5. pants
Īstenošanas veidi
1. Kozlodujas un Bohunices programmas īsteno vienā vai vairākos atbalsta veidos, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (12), konkrētāk, ar piešķīrumiem un iepirkumiem.
2. Savienības finansiālās palīdzības īstenošanu saskaņā ar Kozlodujas un Bohunices programmu Komisija var uzticēt Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām struktūrām.
6. pants
Gada darba programmas
1. Katra gada sākumā Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru ar īstenošanas aktiem pieņem Kozlodujas un Bohunices programmu kopīgu gada darba programmu, kurā katrai no programmām norāda mērķus, iecerētos rezultātus, saistītos rezultativitātes rādītājus un laika grafiku līdzekļu izmantošanai atbilstīgi katrām no gada finanšu saistībām.
2. Katra gada beigās Komisija izstrādā progresa ziņojumu par iepriekšējā gadā veiktā darba īstenošanu. Šādu progresa ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un uz tā pamata pieņem nākamo kopīgo gada darba programmu.
7. pants
Detalizētas īstenošanas procedūras
Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru līdz 2014. gada 31. decembrim ar īstenošanas aktiem pieņem detalizētas īstenošanas procedūras uz visu Kozlodujas un Bohunices programmu darbības laiku. Īstenošanas aktos detalizētāk nosaka Kozlodujas un Bohunices programmu mērķus, iecerētos rezultātus, galvenos posmus, plānotos termiņus, kā arī atbilstīgus rezultativitātes rādītājus. Tajos iekļauj pārskatītus detalizētus ekspluatācijas izbeigšanas plānus, kā minēts 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ko izmanto par pamatu progresa un iecerēto rezultātu laicīgas sasniegšanas uzraudzībai.
8. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, gan pārbaudot dokumentus, gan veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas Savienības finansējums, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13) un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 2185/96 (14) noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
3. Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju līgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kuros nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt minētajos punktos paredzētās revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas atbilstoši to kompetencei.
9. pants
Starpposma izvērtējums
1. Līdz 2017. gada beigām Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavo starpposma izvērtējuma ziņojumu par to, kā rezultātu un ietekmes līmenī sasniegti visu ar Kozlodujas un Bohunices programmu saistītu pasākumu mērķi, cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Savienības pievienotā vērtība, lai pieņemtu lēmumu par minēto pasākumu grozīšanu vai apturēšanu. Izvērtējumā izskata arī vajadzību grozīt konkrētos mērķus un detalizētas īstenošanas procedūras, kas aprakstītas 2. panta 2. punktā un 6. pantā.
2. Starpposma izvērtējumā ņem vērā progresu, vadoties pēc rezultativitātes rādītājiem, kā minēts 2. panta 2. punktā.
3. Komisija paziņo 1. punktā minētā izvērtējuma secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei.
10. pants
Galīgais izvērtējums
1. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic ex-post izvērtējumu par Kozlodujas un Bohunices programmu efektivitāti un ietekmi, kā arī par finansēto pasākumu efektivitāti to ietekmes, resursu izmantojuma un Savienības pievienotās vērtības ziņā.
2. Galīgajā izvērtējumā ņem vērā progresu, vadoties pēc rezultativitātes rādītājiem, kā minēts 2. panta 2. punktā.
3. Komisija paziņo 1. punktā minētā izvērtējuma secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei.
11. pants
Komiteja
1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
12. pants
Pārejas noteikums
Šī regula neliedz turpināt vai grozīt — tostarp pilnīgi vai daļēji atcelt — attiecīgos projektus līdz to pabeigšanai vai finansiālo atbalstu, ko Komisija piešķīrusi, pamatojoties uz Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un Regulu (Euratom) Nr. 647/2010, vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, kas 2013. gada 31. decembrī piemērojami minētajam atbalstam un kurus pēc norādītā termiņa turpina piemērot minētajām darbībām līdz to pabeigšanai.
13. pants
Atcelšana
Ar šo Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un Regulu (Euratom) Nr. 647/2010 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
V. MAZURONIS
(1) 2013. gada 19. novembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
(2) OV L 157, 21.6.2005., 29. lpp.
(3) OV L 236, 23.9.2003., 954. lpp.
(4) Padomes Direktīva 2009/71/Euratom (2009. gada 25. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru (OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.).
(5) Padomes Direktīva 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES ( 2011. gada 13. decembris ) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012, 1. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(9) Padomes Regula (Euratom) Nr. 549/2007 (2007. gada 14. maijs) par to, kā īstenot Protokolu Nr. 9 par Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku Slovākijā, kas pievienots Aktam par Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai nosacījumiem (Bohunices programma) (OV L 131, 23.5.2007., 1. lpp.)
(10) Padomes Regula (Euratom) Nr. 647/2010 (2010. gada 13. jūlijs) par Savienības finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. līdz 4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai (Kozlodujas programma) (OV L 189, 22.7.2010., 9. lpp.).
(11) Padomes Regula (Euratom) Nr. 1369/2013 (2013. gada 13. decembris) par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmai Lietuvā un atceļ Regulu (EK) Nr. 1990/2006 (Sk. šā Oficiālā Vēstneša 7. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
(14) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/7 |
PADOMES REGULA (EURATOM) Nr. 1369/2013
(2013. gada 13. decembris)
par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmai Lietuvā un atceļ Regulu (EK) Nr. 1990/2006
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 56. pantu un Protokolu Nr. 4,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Protokolu Nr. 4 par Ignalinas kodolspēkstaciju Lietuvā (1), kas pievienots 2003. gada Pievienošanās aktam (“Protokols Nr. 4”), atzīstot Savienības gatavību sniegt atbilstīgu Savienības papildu palīdzību Lietuvas pūliņos pārtraukt Ignalinas kodolspēkstacijas ekspluatāciju un uzsverot šo solidaritātes izpausmi, Lietuva 2004. gadā apņēmās vēlākais līdz 2005. gadam slēgt Ignalinas kodolspēkstacijas 1. bloku un vēlākais 2009. gada 31. decembrī — minētās spēkstacijas 2. bloku, un pēc tam pilnībā pārtraukt šo bloku ekspluatāciju. Atbilstoši minētajām saistībām Lietuva attiecīgajos termiņos slēdza abus attiecīgos blokus. |
(2) |
Atbilstoši pievienošanās līguma saistībām un ar Savienības atbalstu Lietuva ir slēgusi kodolspēkstaciju un panākusi būtisku virzību tās ekspluatācijas izbeigšanā. Jāveic papildu darbi, lai veiksmīgi turpinātu pašlaik notiekošo dekontamināciju, demontāžu, lietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, kā arī lai pastāvīgi turpinātu ekspluatācijas izbeigšanas procesu līdz tā galīgajam stāvoklim saskaņā ar ekspluatācijas izbeigšanas plānu, vienlaikus nodrošinot, ka tiek piemēroti visaugstākie drošības standarti. Balstoties uz pieejamajām aplēsēm, ekspluatācijas izbeigšanas darbu pabeigšanai būs vajadzīgi ievērojami papildu finansiālie resursi. |
(3) |
Protokolā Nr. 4 atzīts, ka Ignalinas kodolspēkstacijas un tās divu no bijušās Padomju Savienības pārņemto 1 500 MW RBMK tipa reaktoru priekšlaicīga slēgšana un tai sekojoša ekspluatācijas pārtraukšana ir bezprecedenta pasākums un rada Lietuvai ārkārtas finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko stāvokli, un tajā norādīts, ka Savienības atbalstu ar Ignalinas programmu nepārtraucot turpinās un pagarinās arī laikposmam pēc 2006. gada nākamo finanšu plānu laikā. |
(4) |
Savienība ir apņēmusies palīdzēt Lietuvai mazināt ārkārtējo finansiālo slogu, ko rada ekspluatācijas izbeigšanas process. Kopš pirmspievienošanās perioda Lietuva ir saņēmusi ievērojamu finansiālo atbalstu no Savienības, jo īpaši ar Ignalinas programmu 2007.–2013. gadam. Savienības finansiālais atbalsts saskaņā ar minēto programmu beigsies 2013. gadā. |
(5) |
Atzīstot Savienības saistības atbilstīgi protokolam Nr. 4. un pēc tam, kad Bulgārija, Lietuva un Slovākija pieprasīja turpmāku finansējumu, Komisijas priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” no Savienības vispārējā budžeta kodoldrošībai un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanai tika paredzēta summa EUR 700 miljonu apmērā. No norādītās summas EUR 500 miljoni 2011. gada cenās, kas ir aptuveni EUR 553 miljoni pašreizējās cenās, ir paredzēti jaunai programmai, lai turpinātu atbalstīt Bohunices V1 kodolspēkstacijas 1. un 2. bloka un Ignalinas kodolspēkstacijas 1. un 2. bloka ekspluatācijas izbeigšanu un Kozlodujas kodolspēkstacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. |
(6) |
Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām piešķirto apropriāciju summu, kā arī plānošanas periodu un līdzekļu sadalījumu starp tām var pārskatīt, pamatojoties uz starpposma un galīgā izvērtēšanas ziņojuma rezultātiem. |
(7) |
Atbalstam, kuru piešķir saskaņā ar šo regulu, būtu jānodrošina ekspluatācijas izbeigšanas darbu nepārtraukta turpināšana, un tas būtu jāorientē uz pasākumiem, lai gūtu stabilu virzību uz ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli, nodrošinot visaugstāko drošības standartu piemērošanu, jo šādi pasākumi sniedz lielāko Savienības pievienoto vērtību, bet galīgā atbildība par kodoldrošību arvien ir attiecīgās dalībvalsts ziņā. Regula neskar jebkādu turpmāku valsts atbalsta procedūru iznākumu, kas var tikt sāktas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. |
(8) |
Šī regula neskar attiecīgās dalībvalsts tiesības un pienākumus, kas izriet no pievienošanās līguma, jo īpaši protokola Nr. 4. |
(9) |
Lai nodrošinātu vislielāko iespējamo efektivitāti, šajā regulā ietverto kodolspēkstaciju ekspluatācijas izbeigšana būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā slēdzamo bloku specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi. |
(10) |
Šajā regulā ietvertajiem pasākumiem un darbībām, ko ar tiem atbalsta, būtu jāatbilst piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Šajā regulā ietvertās kodolspēkstacijas ekspluatācijas izbeigšana būtu jāveic atbilstoši tiesību aktiem par kodoldrošību, proti, Padomes Direktīvai 2009/71/Euratom (2), atkritumu apsaimniekošanu, proti, Padomes Direktīvai 2011/70/Euratom (3), un vidi, it īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/92/ES (5). |
(11) |
Šīs regulas darbības jomā esošo darbību un to atbalstīto operāciju pamatā būtu jābūt aktualizētam ekspluatācijas izbeigšanas plānam, kurā būtu ietvertas ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ar tām saistītais laika grafiks, izmaksas un vajadzīgie cilvēkresursi. Izmaksas būtu jānosaka, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu noteikšanai, piemēram, pamatojoties uz Ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu starptautisko struktūru, ko kopīgi publicējusi Kodolenerģijas aģentūra, Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra un Eiropas Komisija. |
(12) |
Ekspluatācijas izbeigšanas procesa gaitas efektīvu kontroli būtu nodrošina Komisija, lai finansējumam, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību, lai gan galīgā atbildība par ekspluatācijas izbeigšanu paliek attiecīgo dalībvalstu ziņā. Tas ietver efektīvus rezultativitātes mērījumus un korekcijas pasākumu novērtēšanu Ignalinas programmas laikā. |
(13) |
Visā izdevumu ciklā Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā — sodus. |
(14) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par atbilstošiem finansiāliem resursiem drošu ekspluatācijas izbeigšanas darbu turpināšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
(15) |
Dažiem Ignalinas programmas pasākumiem var būt vajadzīgs liels Savienības finansējuma īpatsvars, kurš attiecīgi pamatotos gadījumos var būt pat pilna finansējuma summa. Tomēr būtu jāveic visi centieni, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas ir iedibināta pirmspievienošanās atbalsta laikā un 2007.–2013. gadā Lietuvas veiktajām ekspluatācijas izbeigšanas darbībām sniegtā atbalsta laikā, kā arī lai attiecīgā gadījumā piesaistītu līdzfinansējumu no citiem avotiem. |
(16) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz gada darba programmu un detalizētu īstenošanas procedūru pieņemšanu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (6). |
(17) |
Būtu jāatceļ Padomes Regula (EK) Nr. 1990/2006 spēk (7). |
(16) |
Tika pienācīgi ņemts vērā Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 16/2011 par ES finanšu palīdzību kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā, tās ieteikumi un Komisijas atbilde, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido programmu Savienības finansiālā atbalsta īstenošanai attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Ignalinas kodolspēkstacijas 1. un 2. bloka ekspluatācijas izbeigšanu Lietuvā (“Ignalinas programma”).
2. pants
Mērķi
1. Ignalinas programmas vispārīgais mērķis ir palīdzēt attiecīgajai dalībvalstij panākt pastāvīgu virzību uz Ignalinas kodolspēkstacijas 1. un 2. bloka ekspluatācijas izbeigšanas galīgo stāvokli saskaņā ar ekspluatācijas izbeigšanas plānu, vienlaikus uzturot visaugstāko drošības līmeni.
2. Finansēšanas periodā galvenie konkrētie mērķi Ignalinas programmai ir šādi:
a) |
degvielu no 2. bloka reaktora kodola un 1. un 2. bloka reaktoru degvielas baseiniem ievietot lietotās degvielas sausās uzglabāšanas iekārtā, ko izvērtē pēc iztukšoto degvielas iekārtu skaita; |
b) |
drošā veidā apkalpot reaktoru blokus, ko izvērtē pēc reģistrēto negadījumu skaita; |
c) |
veikt demontāžu turbīnu zālē un citās palīgēkās un drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu atkritumus saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu, ko izvērtē pēc demontēto palīgsistēmu veida un skaita un droši kondicionēto atkritumu daudzuma un veida. |
3. Ignalinas programmā var iekļaut arī pasākumus augsta drošuma līmeņa uzturēšanai blokos, kuros norit ekspluatācijas izbeigšanas pasākumi, tostarp atbalstu kodolspēkstacijas personālam.
3. pants
Budžets
1. Finansējums Ignalinas programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pašreizējās cenās ir EUR 229 629 000. Šī regula nekādi neskar finanšu saistības saskaņā ar nākamajām daudzgadu finanšu shēmām.
2. Komisija 9. pantā minētajā starpposma izvērtējumā līdz 2017. gada beigām pārskatīs Ignalinas programmas rezultativitāti un izvērtēs tās īstenošanu, ņemot vērā 7. pantā minētos galvenos posmus un termiņus. Balstoties uz šā izvērtējuma rezultātiem, var tikt pārskatīta Ignalinas programmai piešķirto apropriāciju summa, kā arī plānošanas periods un sadalījums starp Ignalinas programmu un Kozlodujas un Bohunices programmām, kā noteikts Padomes Regulā (Euratom) Nr. 1368/2013 (8), lai ņemtu vērā gūtos panākumus Ignalinas programmu īstenošanā un nodrošinātu, ka plānošana tiek veikta un resursi piešķirti, pamatojoties uz reālām maksājumu vajadzībām un apgūšanas spējām.
3. No Ignalinas programmai piešķirtā finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras ir vajadzīgas minētās programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai. Konkrētāk, var finansēt izdevumus pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas pasākumiem, tostarp Savienības politisko prioritāšu korporatīvajai komunikācijai, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, un izdevumus, kas saistīti ar IT tīkliem, kuri orientēti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visus pārējos tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai radušies Ignalinas programmas pārvaldības rezultātā.
Finanšu piešķīrumi Ignalinas programmai var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1990/2006, uz šo programmu.
4. pants
Ex ante nosacījumi
1. Līdz 2014. gada Lietuva veic atbilstīgus pasākumus, lai izpildītu šādus ex ante nosacījumus:
a) |
ievērot Euratom līguma acquis kodoldrošuma jomā; jo īpaši transponēt valsts tiesību aktos Direktīvu 2009/71/Euratom un Direktīvu 2011/70/Euratom; |
b) |
izveidot valsts finanšu plānu, kurā būtu norādītas visas izmaksas un paredzētie finansējuma avoti, kuri ir vajadzīgi kodolreaktora bloku ekspluatācijas izbeigšanas drošai pabeigšanai, tostarp lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar šo regulu; |
c) |
iesniegt Komisijai pārskatītu detalizētu ekspluatācijas izbeigšanas plānu, kurā precīzi norādītas ekspluatācijas izbeigšanas darbības, ieskaitot termiņus un atbilstīgo izmaksu struktūru, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu novērtēšanai. |
2. Lietuva sniedz Komisijai vajadzīgo informāciju par šo 1. punktā minēto ex ante nosacījumu izpildi vēlākais līdz 2014. gada budžeta saistību laikam.
3. Sagatavojot gada darba programmu 2014. gadam, kā minēts 6. panta 1. punktā, Komisija izvērtē 2. punktā minēto informāciju. Ja Komisija pamatoti uzskata, ka ir noticis pārkāpums atbilstīgi LESD 258. punktam – nav izpildīts 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais ex ante nosacījums – vai ka 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētie ex ante nosacījumi nav izpildīti pietiekami, saskaņā ar 9. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu par Savienības finansiālā atbalsta pilnīgu vai daļēju apturēšanu. Šādu lēmumu ņem vērā, pieņemot 2014. gada darba programmu. Apturētā atbalsta apjomu nosaka, vadoties pēc kritērijiem, kuri noteikti 7. pantā minētajos īstenošanas aktos.
5. pants
Īstenošanas veidi
1. Ignalinas programmu īsteno vienā vai vairākos atbalsta veidos, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (9), konkrētāk, ar piešķīrumiem un iepirkumiem.
2. Savienības finansiālās palīdzības īstenošanu saskaņā ar šo programmu Komisija var uzticēt Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām struktūrām.
6. pants
Gada darba programmas
1. Katra gada sākumā Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru ar īstenošanas aktiem pieņem Ignalinas programmas gada darba programmu, kurā norāda mērķus, iecerētos rezultātus, saistītos rezultativitātes rādītājus un laika grafiku līdzekļu izmantošanai atbilstīgi katrām no gada finanšu saistībām.
2. Katra gada beigās Komisija izstrādā progresa ziņojumu par iepriekšējos gados veiktā darba īstenošanu. Šādu progresa ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un uz tā pamata pieņem nākamo gada darba programmu.
7. pants
Detalizētas īstenošanas procedūras
Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru līdz 2014. gada 31. decembrim ar īstenošanas aktiem pieņem detalizētas īstenošanas procedūras uz visu Ignalinas programmas darbības laiku. Īstenošanas aktos arī detalizētāk nosaka Ignalinas programmas mērķus, iecerētos rezultātus, galvenos posmus, plānotos termiņus, kā arī atbilstīgus rezultativitātes rādītājus. Tajos iekļauj pārskatītu detalizētu ekspluatācijas izbeigšanas plānu, kā minēts 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ko izmanto par pamatu progresa un iecerēto rezultātu laicīgas sasniegšanas uzraudzībai.
8. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, gan pārbaudot dokumentus, gan veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (10) un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 2185/96 (11) Euratom noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
3. Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju līgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kuros nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt minētajos punktos paredzētas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas atbilstoši to kompetencei.
9. pants
Starpposma izvērtējums
1. Līdz 2017. gada beigām Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavo starpposma izvērtējuma ziņojumu par to, kā rezultātu un ietekmes līmenī sasniegti visu ar Ignalinas programmu saistīto pasākumu mērķi, cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Savienības pievienotā vērtība, lai pieņemtu lēmumu par minēto pasākumu grozīšanu vai apturēšanu. Izvērtējumā izskata arī vajadzību grozīt konkrētos mērķus un detalizētas īstenošanas procedūras, kas aprakstītas attiecīgi 2. panta 2. punktā un 7. pantā.
2. Starpposma izvērtējumā ņem vērā progresu, vadoties pēc rezultativitātes rādītājiem, kā minēts 2. panta 2. punktā.
3. Komisija paziņo 1. punktā minētā izvērtējuma secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei.
10. pants
Galīgais izvērtējums
1. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic ex-post izvērtējumu par Iganalinas programmas efektivitāti un ietekmi, kā arī par finansēto pasākumu efektivitāti to ietekmes, resursu izmantojuma un Savienības pievienotās vērtības ziņā.
2. Galīgajā izvērtējumā ņem vērā progresu, vadoties pēc rezultativitātes rādītājiem, kā minēts 2. panta 2. punktā.
3. Komisija paziņo 1. punktā minētā izvērtējuma secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei.
11. pants
Komiteja
1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
12. pants
Pārejas noteikums
Šī regula neliedz turpināt vai grozīt — tostarp pilnīgi vai daļēji atcelt — attiecīgos projektus līdz to pabeigšanai vai finansiālo atbalstu, ko Komisija piešķīrusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1990/2006 vai uz jebkuriem citiem tiesību aktiem, kas 2013. gada 31. decembrī piemērojami minētajam atbalstam un kurus pēc norādītā termiņa turpina piemērot minētajām darbībām līdz to pabeigšanai.
13. pants
Atcelšana
Ar šo Regulu (EK) Nr. 1990/2006 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
V. MAZURONIS
(1) OV L 236, 23.9.2003., 944. lpp.
(2) Padomes Direktīva 2009/71/Euratom (2009. gada 25. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru (OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.).
(3) Padomes Direktīva 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES ( 2011. gada 13. decembris ) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012, 1. lpp.).
(6) Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(7) Padomes Regula (EK) Nr. 1990/2006 (2006. gada 21. decembris) par to, kā īstenot Protokolu Nr. 4 par Ignalinas kodolspēkstaciju Lietuvā, kas pievienots Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktam (Ignalinas programma) (OV L 411, 30.12.2006., 10. lpp.).
(8) Padomes Regula (Euratom) Nr. 1368/2013 (2013. gada 13. decembris) par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā un Slovākijā un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un (Euratom) Nr. 647/2010 (Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
(11) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/12 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1370/2013
(2013. gada 16. decembris)
par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu “KLP 2020. gada perspektīvā: Kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas” izklāstītas kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) iespējamās problēmas, mērķi un virzieni pēc 2013. gada. Ņemot vērā debates par šo paziņojumu, KLP reformai būtu jāstājas spēkā no 2014. gada 1. janvāra. Minētajai reformai būtu jāattiecas uz visiem galvenajiem KLP instrumentiem, tostarp Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (1). Saistībā ar reformēto tiesisko regulējumu būtu jāpieņem pasākumi par cenu, maksājumu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu. |
(2) |
Skaidrības un pārredzamības labad uz valsts intervences noteikumiem būtu jāattiecina kopējā struktūra, vienlaikus saglabājot katras nozares politiku. Tāpēc ir lietderīgi nošķirt salīdzināmos robežlielumus, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1308/2013 (2), no vienas puses, un intervences cenas,no otras puses, un noteikt pēdējās minētās. Tikai valsts intervencei paredzētās intervences cenas atbilst piemērotajām administrētajām cenām, kas minētas PTO Lauksaimniecības nolīguma 3. pielikuma 8. punkta pirmajā teikumā (t. i., tirgus cenu atbalsts). Šajā kontekstā būtu jānorāda, ka tirgus intervence var notikt kā valsts intervence, kā arī cita veida intervence, kurai neizmanto ex ante noteiktas cenu norādes. |
(3) |
Būtu jāparedz valsts intervences cenu līmenis, kādā iepirkšanu veic par fiksētu cenu vai konkursa procedūrā, ietverot gadījumus, kad var būt vajadzīga valsts intervences cenu koriģēšana. Tāpat ir jāveic pasākumi kvantitatīviem ierobežojumiem, veicot iepirkšanu par fiksētu cenu. Abos gadījumos cenām un kvantitatīvajiem ierobežojumiem vajadzētu atspoguļot praksi un iegūto pieredzi saistībā ar iepriekšējām kopīgajām tirgus organizācijām. |
(4) |
Regulā (ES) Nr. 1308/2013 kā tirgus intervences pasākums ir paredzēts piešķirt atbalstu par privātu uzglabāšanu. Ir jāparedz pasākumi par atbalsta summu noteikšanu. Ņemot vērā praksi un iegūto pieredzi saistībā ar iepriekšējām kopīgajām tirgus organizācijām, ir lietderīgi paredzēt atbalsta summu noteikšanu gan iepriekš, gan konkursa kārtībā, un to, lai ņemtu vērā konkrētus elementus, kad atbalsts tiek noteikts iepriekš. |
(5) |
Lai nodrošinātu programmas skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem budžeta pareizu pārvaldību, būtu jāparedz Savienības atbalsta maksimālais apjoms un līdzfinansējuma maksimālās likmes. Lai ļautu visām dalībvalstīm īstenot rentablu programmu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem, būtu jānosaka konkrēta Savienības atbalsta minimālā summa. |
(6) |
Lai nodrošinātu to, ka pienācīgi funkcionē atbalsta programma piena un piena produktu piegādei bērniem izglītības iestādēs, un lai garantētu šādas programmas pārvaldības elastību, būtu jānosaka maksimālais atbalsttiesīgā piena apjoms, kā arī Savienības atbalsta apjoms. |
(7) |
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 termiņš vairākiem pasākumiem cukura nozarē beigsies 2016/2017. cukura tirdzniecības gada beigās, kad tiks atcelta kvotu sistēma. |
(8) |
Pasākumus, ar ko nosaka ražošanas maksājumu, kas piemērojams par cukura kvotu, izoglikozes kvotu un inulīna sīrupa kvotu, kuras noteiktas cukura nozarē, vajadzētu paredzēt šajā regulā atbilstīgi kvotu režīma sistēmas pagarinājumam līdz 2017. gada 30. septembrim. |
(9) |
Lai nodrošinātu efektīvu ražošanas kompensāciju sistēmu dažiem cukura nozares produktiem, būtu jāparedz atbilstīgi nosacījumi, lai noteiktu ražošanas kompensāciju summu. |
(10) |
Lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni Savienības cukurbiešu un cukurniedru audzētājiem, būtu jānosaka minimālā kvotas cukurbiešu cena atbilstīgi standarta kvalitātei, kas būtu jādefinē. |
(11) |
Lai izvairītos no cukura tirgus situācijas apdraudējuma, ko radītu tādu cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa daudzumu uzkrāšanās, kuri neatbilst piemērojamiem nosacījumiem, būtu jāizstrādā noteikums attiecībā uz pārpalikuma nodevu. |
(12) |
Regulā (ES) Nr. 1308/2013 ir izveidots mehānisms, lai nodrošinātu pienācīgu un līdzsvarotu cukura piegādi Savienības tirgiem, ļaujot Komisijai šajā sakarā pieņemt atbilstīgus pasākumus. Tā kā tirgus pārvaldības instrumenti šā mehānisma īstenošanai praksē ir par importēto jēlcukuru maksājamā muitas nodokļa pagaidu pielāgojumi, kā arī tādas nodevas pagaidu piemērošana, ko nosaka ārpuskvotas produkcijai, kura laista iekšējā tirgū ar nolūku piegādi pielāgot pieprasījumam, šajā regulā būtu jāiekļauj konkrēts noteikums, ar ko Komisijai dod iespēju piemērot tādu nodevu un noteikt tās apjomu. |
(13) |
Lai nodrošinātu to, ka pienācīgi funkcionē eksporta kompensāciju sistēma, būtu jāparedz atbilstīgi pasākumi, lai noteiktu kompensāciju summu. Bez tam būtu jāparedz atbilstīgi pasākumi labības un rīsu nozarē, lai noteiktu korektīvās summas un paredzētu kompensāciju summas koriģēšanu atbilstīgi jebkādām izmaiņām intervences cenās. |
(14) |
Lai nodrošinātu efektīvu KLP ikdienas pārvaldību, šajā regulā paredzētie pasākumi atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanai būtu jāattiecina tikai uz vispārīgajiem nosacījumiem, konkrētas summas ļaujot noteikt atbilstīgi katra gadījuma īpašajiem apstākļiem. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas ieviešanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu noteikt attiecīgās summas. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāīsteno ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas palīdzību un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3). Turklāt, lai nodrošinātu ātru reakciju uz strauji mainīgajām tirgus situācijām, Komisija būtu jāpilnvaro noteikt jaunu kompensācijas līmeni un labības un rīsu nozarē pielāgot korektīvo summu, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Darbības joma
Šī regula paredz pasākumus cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvu ierobežojumu noteikšanai saistībā ar vienotu lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 1308/2013.
2. pants
Valsts intervences cenas
1. Valsts intervences cenu līmenis:
a) |
parastajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, nelobītajiem rīsiem un vājpiena pulverim iepirkumos par fiksētu cenu ir vienāds ar attiecīgo salīdzināmo robežlielumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 7. pantā, un iepirkumos konkursa kārtībā nepārsniedz attiecīgo salīdzināmo robežlielumu; |
b) |
sviestam iepirkumos par fiksētu cenu ir vienāds ar 90 % no salīdzināmā robežlieluma, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 7. pantā, un iepirkumos konkursa kārtībā nepārsniedz 90 % no minētā salīdzināmā robežlieluma; |
c) |
liellopu un teļa gaļai nepārsniedz līmeni, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 12. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
2. Valsts intervences cenas 1. punktā minētajiem parastajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un nelobītajiem rīsiem pielāgo, ņemot vērā cenu palielinājumus vai samazinājumus, balstoties uz produktu galvenajiem kvalitātes kritērijiem.
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, nosakot šā panta 2. punktā minēto produktu valsts intervences cenu palielinājumus vai samazinājumus, ievērojot minētajā punktā izklāstītos nosacījumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. pants
Iepirkuma cenas un piemērojamie kvantitatīvie ierobežojumi
1. Ja valsts intervence ir uzsākta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu, iepirkšanu veic par fiksētu cenu, kas minēta šīs regulas 2. pantā, un tā nepārsniedz šādus attiecīgus kvantitatīvus ierobežojumus katram Regulas (ES) Nr. 1308/2013 12. pantā minētajam laikposmam:
a) |
parastajiem kviešiem - 3 miljoni tonnu; |
b) |
sviestam - 50 000 tonnu; |
c) |
vājpiena pulverim - 109 000 tonnu. |
2. Ja valsts intervence ir uzsākta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 13. panta 1. punktu:
a) |
parastajiem kviešiem, sviestam un vājpiena pulverim, kas pārsniedz šā panta 1. punktā minētos kvantitatīvos ierobežojumus; un |
b) |
cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, nelobītajiem rīsiem un liellopu un teļa gaļai |
iepirkšanu veic konkursa procedūrā, lai noteiktu maksimālo iepirkšanas cenu.
Maksimālā iepirkšanas cena nepārsniedz šīs regulas 2. panta 1. punktā minēto atbilstīgo līmeni, un to nosaka ar īstenošanas aktiem.
3. Īpašos un pienācīgi pamatotos apstākļos Komisija var pieņemt īstenošanas aktus:
a) |
ar ko ierobežo konkursa procedūras, ietverot tikai vienu dalībvalsti vai dalībvalsts reģionu, vai |
b) |
ar ko, ievērojot 2. panta 1. punktu, nosaka iepirkšanas cenas valsts intervencei katrai dalībvalstij vai dalībvalsts reģionam, pamatojoties uz reģistrētajām vidējām tirgus cenām. |
4. Šā panta 2. un 3. punktā minētās iepirkšanas cenas parastajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un nelobītajiem rīsiem tiek pielāgota, ņemot vērā minēto cenu palielinājumus vai samazinājumus, balstoties uz minēto produktu kvalitātes kritērijiem.
Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka šādus palielinājumus un samazinājumus.
5. Šā panta 2., 3. un 4. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
6. Komisija, nepiemērojot 15. panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īstenošanas aktus, kas vajadzīgi, lai:
a) |
ievērotu intervences ierobežojumus, kuri noteikti šā panta 1. punktā, un |
b) |
parastajiem kviešiem, sviestam un vājpiena pulverim, kuri pārsniedz 1. punktā noteiktos kvantitatīvos ierobežojumus, piemērotu šā panta 2. punktā minēto konkursa procedūru. |
4. pants
Atbalsts privātai uzglabāšanai
1. Lai noteiktu apjomu atbalstam par privātu uzglabāšanu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 17. pantā minētajiem produktiem, ja atbalsts tiek piešķirts saskaņā ar minētās regulas 18. panta 2. punktu, vai nu uz ierobežotu laikposmu tiek uzsākta konkursa procedūra, vai arī atbalsta apjoms tiek noteikts iepriekš. Atbalsta apjomu var noteikt atsevišķi katrai dalībvalstij vai dalībvalsts reģionam.
2. Komisija pieņem īstenošanas aktus:
a) |
ja piemēro konkursa procedūru, – nosakot maksimālo apjomu atbalstam privātai uzglabāšanai; |
b) |
ja atbalsta apjoms tiek noteikts iepriekš, – nosakot atbalsta apjomu, pamatojoties uz uzglabāšanas izmaksām un/vai citiem attiecīgiem tirgus elementiem. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
5. pants
Atbalsts bērnu apgādei ar augļiem un dārzeņiem
1. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 21. pantā minētais Savienības atbalsts bērnu apgādei ar augļiem un dārzeņiem, pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem un banānu produktiem:
a) |
nepārsniedz nevienu no turpmākajiem apjomiem:
|
b) |
nesedz izmaksas, kuras nav Regulas (ES) Nr. 1308/2013 23. panta 1. punktā minētās apgādes un ar to saistītās izmaksas. |
Piemērojot pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktu, “mazāk attīstīti reģioni” nozīmē tos reģionus, kas šādi definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (4) 90. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā.
2. Programmā skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem iesaistītās dalībvalstis katra saņem Savienības atbalstu vismaz EUR 290 000 apmērā.
Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka šā panta 1. punktā minētā atbalsta orientējošo sadalījumu katrai dalībvalstij, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 23. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem.
Komisija vismaz reizi trijos gados izvērtē, vai orientējošais sadalījums vēl arvien atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 23. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka jaunu orientējošo sadalījumu.
Pēc dalībvalstu pieprasījumu saņemšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 23. panta 5. punkta otro daļu, Komisija katru gadu pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka šā panta 1. punktā minētā atbalsta galīgo sadalījumu starp iesaistītajām dalībvalstīm saskaņā ar minētajā punktā paredzētajiem nosacījumiem.
Šajā punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
6. pants
Atbalsts bērnu apgādei ar pienu un piena produktiem
1. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 26. pantā paredzēto Savienības atbalstu bērnu apgādei ar pienu un piena produktiem piešķir par maksimālo daudzumu 0,25 litri piena ekvivalenta vienam bērnam vienā skolas dienā.
2. Attiecībā uz visu pienu Savienības atbalsts ir EUR 18,15 par 100 kg.
3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka atbalsta summu piena produktiem, par kuriem pienākas atbalsts un kuri nav piens, jo īpaši pamatojoties uz piena saturu attiecīgajos produktos. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
7. pants
Ražošanas nodeva cukura nozarē
1. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 128. pantā paredzēto ražošanas nodevu par cukura kvotu, izoglikozes kvotu un inulīna sīrupa kvotu nosaka EUR 12,00 apmērā par tonnu kvotas cukura un tonnu kvotas inulīna sīrupa. Ražošanas nodeva izoglikozei ir 50 % no cukuram piemērojamās nodevas.
2. Ražošanas nodevu, ko maksā saskaņā ar 1. punktu, kopumā dalībvalsts piemēro uzņēmumiem, kuri atrodas tās teritorijā, pamatojoties uz attiecīgajā tirdzniecības gadā piešķirto kvotu.
Minētie uzņēmumi maksājumus veic vēlākais līdz attiecīgā tirdzniecības gada februāra beigām.
3. Savienības cukura un inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumi var pieprasīt, lai cukurbiešu vai cukurniedru audzētāji vai cigoriņu piegādātāji sedz līdz 50 % no attiecīgās ražošanas nodevas.
8. pants
Ražošanas kompensācija cukura nozarē
Regulas (ES) Nr. 1308/2013 129. pantā paredzēto ražošanas kompensāciju attiecībā uz cukura nozares produktiem nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, un tā pamatojas uz:
a) |
izmaksām, kas rodas no importētā cukura izmantošanas un kas nozarei būtu jāsedz gadījumā, ja tiktu veiktas piegādes no pasaules tirgus, un |
b) |
Savienības tirgū pieejamo cukura pārpalikuma cenu vai arī Regulas (ES) Nr. 1308/2013 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem cukura salīdzināmajiem robežlielumiem, ja attiecīgajā tirgū nav cukura pārpalikuma. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
9. pants
Minimālā cukurbiešu cena
1. Minimālā kvotas cukurbiešu cena, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 135. pantā, ir EUR 26,29 par tonnu līdz 2016./2017. cukura tirdzniecības gada beigām 2017. gada 30. septembrī.
2. Minimālo cenu, kas minēta 1. punktā, piemēro cukurbietēm, kuru standarta kvalitāte atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 III pielikuma B daļā definētajai kvalitātei.
3. Cukura ražošanas uzņēmumi, kuri iepērk kvotas cukurbietes, kas ir piemērotas pārstrādei cukurā un paredzētas pārstrādei kvotas cukurā, maksā vismaz minimālo cenu, ko pielāgo, šo cenu paaugstinot vai pazeminot, lai ņemtu vērā atkāpes no standarta kvalitātes. Šādus palielinājumus vai samazinājumus nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
4. Attiecībā uz cukurbiešu daudzumiem, kas atbilst rūpnieciskā cukura vai pārpalikuma cukura daudzumiem, kam piemēro 11. pantā paredzēto pārpalikuma nodevu, attiecīgais cukura ražošanas uzņēmums pielāgo pirkuma cenu tā, lai šī cena būtu vismaz vienāda ar kvotas cukurbiešu minimālo cenu.
10. pants
Valsts cukura kvotu pielāgošana
Padome atbilstīgi Līguma 43. panta 3. punktam pēc Komisijas priekšlikuma var pielāgot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 XII pielikumā noteiktās kvotas, kas izriet no jebkādiem lēmumiem, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar minētās regulas 138. pantu.
11. pants
Pārpalikuma nodeva cukura nozarē
1. Pārpalikuma nodevu, tostarp kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 142. pantā, nosaka tādā apjomā, kas būtu pietiekami augsts, lai novērstu minētajā pantā minēto daudzumu uzkrāšanos. Minēto nodevu nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2. Pārpalikuma nodevu, kas minēta 1. punktā, dalībvalsts tās teritorijā esošiem uzņēmumiem uzliek, pamatojoties uz minētajā punktā minētajiem produkcijas daudzumiem, kas attiecīgajā tirdzniecības gadā noteikti minētajiem uzņēmumiem.
12. pants
Tirgus pārvaldības pagaidu mehānisms cukura nozarē
Lai nodrošinātu pienācīgu un līdzsvarotu cukura piegādi Savienības tirgū līdz 2016./2017. cukura tirdzniecības gada beigām 2017. gada 30. septembrī, Komisija neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 142. panta, izmantojot īstenošanas aktus, attiecībā uz vajadzīgo daudzumu un laiku pagaidu kārtā var piemērot pārpalikuma nodevu ārpuskvotas produkcijai, kas minēta minētās regulas 139. panta 1. punkta e) apakšpunktā.
Komisija šādas nodevas apjomu nosaka, izmantojot īstenošanas aktus.
Īstenošanas aktus, kas minēti šajā pantā, pieņem saskaņā ar šīs regulas 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
13. pants
Eksporta kompensāciju noteikšana
1. Komisija, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 196. pantā paredzētajiem nosacījumiem un kā paredzēts minētās regulas 198. pantā, var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka eksporta kompensācijas:
a) |
ar regulāriem intervāliem- produktiem sarakstā, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 196. panta 1. punktu; |
b) |
konkursa kārtībā labībai, rīsiem, cukuram, pienam un piena produktiem. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2. Nosakot produktu eksporta kompensācijas, ņem vērā vienu vai vairākus šādus aspektus:
a) |
esošā situācija un nākotnes tendences attiecībā uz:
|
b) |
kopīgās tirgus organizācijas mērķi, kuriem jānodrošina līdzsvars un dabīga cenu un tirdzniecības attīstība minētajā tirgū; |
c) |
vajadzība nepieļaut traucējumus, kas uz ilgu laiku varētu izjaukt līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības tirgū; |
d) |
paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti; |
e) |
ierobežojumi, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līgumu; |
f) |
vajadzība panākt līdzsvaru starp Savienības pamatproduktu izmantošanu gatavu preču ražošanai eksportam uz trešām valstīm un to trešo valstu produktu izmantošanu, kas ievesti saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem; |
g) |
vislabvēlīgākās tirdzniecības izmaksas un izmaksas par transportu no Savienības tirgiem līdz Savienības ostām vai citām eksporta vietām kopā ar izmaksām par nosūtīšanu līdz galamērķa valstīm; |
h) |
pieprasījums Savienības tirgū; |
i) |
attiecībā uz cūkgaļas, olu un mājputnu gaļas nozari — atšķirība starp cenām Savienībā un cenām pasaules tirgū lopbarības graudu daudzumam, kas Savienībā vajadzīgs produktu ražošanai šajās nozarēs. |
3. Ja nepieciešams nodrošināt ātru reakciju uz strauji mainīgajām tirgus situācijām, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas var pielāgot kompensācijas summu, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem, nepiemērojot 15. panta 2. punktā minēto procedūru.
14. pants
Īpaši pasākumi attiecībā uz eksporta kompensācijām par labību un rīsiem
1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka korektīvās summas, ko piemēro eksporta kompensācijām, kuras noteiktas labības un rīsu nozarē. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
Gadījumos, kad nepieciešams nodrošināt ātru reakciju uz strauji mainīgajām tirgus situācijām, Komisija, nepiemērojot 15. panta 2. punktā minēto procedūru, var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem groza šādas korektīvās summas.
Komisija var piemērot šo punktu labības un rīsu nozares produktiem, ko eksportē kā pārstrādātas preces saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1216/2009 (5).
2. Tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos kompensācija, ko piemēro attiecībā uz tāda iesala eksportu, kas atradās uzglabāšanā iepriekšējā tirdzniecības gada beigās vai kas izgatavots no tajā laikā uzglabāšanā esošajiem miežiem, ir tā, kuru piemērotu attiecīgajai eksporta licencei attiecībā uz eksportu iepriekšējā tirdzniecības gada pēdējā mēnesī.
3. Atbilstīgi jebkādām intervences cenas izmaiņām Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pielāgot kompensāciju produktiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I pielikuma I daļas a) un b) punktā un noteikti saskaņā ar minētās regulas 199. panta 2. punktu.
Pirmo daļu pilnībā vai daļēji var piemērot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I pielikuma I daļas c) un d) punktā minētajiem produktiem, kā arī šā pielikuma I daļā minētajiem produktiem, ko eksportē kā pārstrādātas preces saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1216/2009. Tādā gadījumā Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, koriģē šā punkta pirmajā daļā minēto korekciju, piemērojot koeficientu, ko nosaka kā attiecību starp pamatprodukta daudzumu un tā daudzumu eksportētajā pārstrādes produktā vai izmantoto daudzumu eksportētajās precēs.
Īstenošanas aktus, kas minēti šajā punktā, pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 15. panta 2. punktā.
15. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja, kas izveidota ar 229. pantu Regulā (ES) Nr. 1308/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
16. pants
Atbilstības tabula
Atsauces, kas izdarītas uz attiecīgiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 1234/2007, pēc tam, kad tā ir atcelta ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasāmas saskaņā ar šīs regulas pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.
17. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Regulas 7. līdz 12. pantu piemēro līdz 2016./2017. cukura tirdzniecības gada beigām 2017. gada 30. septembrī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 16. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
V. JUKNA
(1) Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/01 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.)
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris),ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).
(5) Padomes Regula (EK) Nr. 1216/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (OV L 328, 15.12.2009., 10. lpp.).
PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS TABULA
minēta 16. pantā
Regula (EK) Nr. 1234/2007 |
Šī regula |
18. panta 1. un 3. punkts |
2. pants |
18. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
13. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
13. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
18. panta 2. punkta pirmā daļa |
18. panta 2. punkta otrā daļa |
18. panta 4. punkts |
43. panta aa) punkts |
3. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
3. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
.3 panta 1. punkta c) apakšpunkts |
3. panta 2. punkts |
3. panta 2.a punkts |
3. panta 2.b punkts |
3. panta 3. punkts |
31. panta 2. punkts |
4. pants |
103.ga panta 4. punkts |
103.ga panta 5. punkts |
5. panta 1. punkts |
5. panta 2. punkts |
102. panta 4. punkts |
102. panta 3. punkts |
6. panta 1. punkts |
6. panta 2. un 3. punkts |
51. panta 2. punkts |
51. panta 3. punkts |
51. panta 4. punkts |
7. panta 1. punkts |
7. panta 2. punkts |
7. panta 3. punkts |
97. pants |
8. pants |
49. pants |
9. pants |
64. panta 2. punkts |
64. panta 3. punkts |
11. panta 1. punkts |
11. panta 2. punkts |
164. panta 2. punkts |
164. panta 3. punkts |
164. panta 4. punkts |
165. pants |
166. pants |
13. panta 1. un 3. punkts |
13. panta 2. punkts |
14. panta 1. punkts |
14. panta 2. punkts |
14. panta 3. punkts |
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/20 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1371/2013
(2013. gada 16. decembris),
ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1) |
Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 62,9 % apmērā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuru veic visi uzņēmumi, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un 1. pielikumā. Minētie pasākumi ir spēkā esošie pasākumi, un izmeklēšana, kuras rezultātā noteica pasākumus, ir sākotnējā izmeklēšana. |
(2) |
Spēkā esošo pasākumu darbības joma iepriekš tika paplašināta, ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 672/2012 (3) iekļaujot tajā arī Malaiziju un ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 21/2013 (4) — Taivānu un Taizemi. |
1.2. Pieprasījums
(3) |
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 25. februārī atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam saņēma pieprasījumu izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kuri noteikti konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, un attiecināt reģistrāciju uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme. |
(4) |
Pieprasījumu iesniedza četri stikla šķiedras sieta audumu ražotāji Savienībā: Saint Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH. |
(5) |
Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami prima facie pierādījumi, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījās tirdzniecības modelis eksportam no ĶTR un Indonēzijas uz Savienību un tam nebija cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. Šā tirdzniecības modeļa pārmaiņu pamatā, domājams, bija konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu nosūtīšana caur Indiju un Indonēziju un/vai Ķīnas ražojumu izcelsmes nepatiesa deklarēšana. |
(6) |
Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas izteiksmē. Pierādījumi liecināja, ka šo palielināto importa daudzumu no Indijas un Indonēzijas pārdeva par cenām, kuras bija zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu. |
(7) |
Visbeidzot, bija pierādījumi tam, ka no Indijas un Indonēzijas nosūtītu konkrētu stikla šķiedras sieta audumu imports tika pārdots par dempinga cenām salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību. |
1.3. Procedūras sākšana
(8) |
Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 322/2013 (5) (“procedūras sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu Komisija ar procedūras sākšanas regulu arī uzdeva muitas dienestiem reģistrēt no Indijas un Indonēzijas nosūtīto konkrēto stikla šķiedras sieta audumu importu. |
1.4. Izmeklēšana
(9) |
Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja ĶTR, Indijas un Indonēzijas iestādēm, minēto valstu ražotājiem/eksportētājiem, zināmajiem iesaistītajiem Savienības importētājiem un Savienības ražošanas nozarei. Anketas nosūtīja ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Indijā un Indonēzijā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija paziņojuši par sevi izmeklēšanas sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu un ka konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. |
(10) |
Divi ražotāji eksportētāji Indijā un viens nesaistīts importētājs Savienībā paziņoja par sevi un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Vēlāk Savienības importētājs informēja Komisiju, ka tas iepriekš ir importējis citu ražojumu un nav importējis izmeklējamo ražojumu. Neviens Indonēzijas ražotājs eksportētājs atbildi nav sniedzis. Atbildes atbrīvojuma veidlapā iesniedza šādi Indijas ražotāji eksportētāji:
|
(11) |
Urja Products Pvt.Ltd. vēlāk informēja Komisiju, ka neražo izmeklējamo ražojumu un ka tā ražojumiem ir atšķirīgas tehniskās īpašības un atšķirīgs izmantojums (uz tiem attiecas citi KN kodi). Tāpēc pārbaudes apmeklējumu veica tikai Montex telpās. |
1.5. Izmeklēšanas periods
(12) |
Izmeklēšanas periods ilga no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam (“IP”). Par IP tika vākta informācija, lai cita starpā izmeklētu iespējamās pārmaiņas tirdzniecības modelī. Par ziņošanas periodu no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam (“ZP”) tika vākta detalizētāka informācija, lai pārbaudītu, vai nav mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai nepastāv dempings. |
2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
2.1. Vispārīgi apsvērumi
(13) |
Pasākumu apiešanas vērtējums saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika veikts, secīgi analizējot to, vai ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, Indiju, Indonēziju un Savienību, vai minētas pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana, vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā, un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret normālajām vērtībām, kas iepriekš noteiktas attiecīgajam ražojumam, vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem. |
2.2. Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums
(14) |
Attiecīgais ražojums ir ražojums, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā: ĶTR stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm, kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00. |
(15) |
Izmeklējamais ražojums ir tas pats ražojums kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tiek sūtīts no Indijas un Indonēzijas neatkarīgi no tā, vai tam tiek deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme. |
(16) |
Izmeklēšanā atklājās, ka iepriekš definētajiem stikla šķiedras sieta audumiem, kurus uz Savienību eksportēja no ĶTR, un tiem, kurus uz Savienību nosūtīja no Indijas un Indonēzijas, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās īpašības un izmantojums, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
2.3. Sadarbības līmenis
2.3.1. Indija
(17) |
Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, tikai divi Indijas uzņēmumi iesniedza atbildes atbrīvojuma veidlapā. Tā kā tika konstatēts, ka viens no tiem, Urja Products Pvt.Ltd., nav izmeklējamā ražojuma ražotājs, bija tikai viens uzņēmums, kas sadarbojās, — Montex. Ziņošanas periodā šis uzņēmums, salīdzinot ar kopējo eksportu no Indijas, eksportēja tikai 1 % no Indijas eksporta uz Savienību. Tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi attiecībā uz Indiju pamatojās uz pieejamajiem faktiem. |
2.3.2. Indonēzija
(18) |
Kā norādīts 10. apsvērumā, neviens Indonēzijas uzņēmums neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Indonēzijas uzņēmumi izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi attiecībā uz Indonēziju pamatojās uz pieejamajiem faktiem. |
2.3.3. ĶTR
(19) |
Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants un konstatējumi attiecībā uz ĶTR pamatojās uz pieejamajiem faktiem. |
2.4. Tirdzniecības modeļa pārmaiņas
(20) |
Lai noteiktu, vai tirdzniecības modelī ir notikušas pārmaiņas, tika izvērtēts izmeklējamā ražojuma imports no Indijas un Indonēzijas uz Savienību un izmeklējamā ražojuma eksports no ĶTR uz Indiju un Indonēziju. Minētie importa dati tika noteikti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, ņemot vērā relatīvi zemo sadarbības līmeni vai pilnīgu sadarbības trūkumu no Indijas, Indonēzijas un Ķīnas uzņēmumu puses (skatīt iepriekš 2.3. iedaļu). |
(21) |
Tāpēc analīzei izmantoja COMEXT statistikas datus (6), Indijas un Indonēzijas tirdzniecības statistikas datus, kas saņemti no attiecīgajām valsts iestādēm, un Global Trade Information Services (7) statistikas datus. Kā 12 mēnešu periodi tika izmantoti grāmatvedības gadi, kas sākas 1. aprīlī un beidzas 31. martā. |
(22) |
Importa apjoms, kas reģistrēts COMEXT statistikā, aptver lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums. Tomēr, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares aplēsēm, bija iespējams noteikt, ka ievērojama minētā importa apjoma daļa aptvēra attiecīgo ražojumu un izmeklējamo ražojumu. Minētos datus attiecīgi varēja izmantot, lai konstatētu tirdzniecības modeļa pārmaiņas. |
2.4.1. Imports uz Savienību
(23) |
COMEXT statistikas dati liecina par ievērojamām pārmaiņām tirdzniecības modelī izmeklēšanas periodā (skatīt 1. tabulu). 1. tabula
|
(24) |
Saskaņā ar COMEXT statistikas datiem pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī (9) un galīgo pasākumu noteikšanas 2011. gada augustā (10) attiecīgā ražojuma imports Savienībā no ĶTR ievērojami samazinājās. Iepriekš 1. tabulā redzams, ka laikā no 2010./2011. līdz 2011./2012. tirdzniecības gadam imports no ĶTR uz Savienību sarucis no 385,85 miljoniem m2 līdz 110,30 miljoniem m2 (par apmēram 70 %) un laikā no 2010./2011. un 2012./2013. gadam tas ir samazinājies līdz pat 85,9 miljoniem m2 (par aptuveni 80 %). |
(25) |
Saskaņā ar COMEXT statistikas datiem 2009./2010. finanšu gadā no Indijas importētais apjoms uz Savienību bija 0,35 miljoni m2 un 2010./2011. finanšu gadā 0,28 miljoni m2, bet laikā no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam tas ir strauji pieaudzis, 2012./2013. finanšu gadā sasniedzot 13,13 miljonus m2. |
(26) |
Kā norādīts iepriekš 17. apsvērumā, uzņēmums Montex izmeklēšanas periodā ir eksportējis uz Savienību ļoti nelielu daudzumu izmeklējamā ražojuma — šā uzņēmuma eksports veido 1 % no Indijas eksporta kopapjoma uz Savienību 2012./2013. gada laikposmā. Turklāt tika konstatēts, ka Montex eksportē izmeklējamo ražojumu, izmantojot nepareizu KN kodu — 7019 52. Tāpēc šā uzņēmuma eksports bija jāpievieno COMEXT statistikai, kā parādīts iepriekš 1. tabulā. |
(27) |
Saskaņā ar COMEXT statistikas datiem 2009./2010. finanšu gadā no Indonēzijas importētais apjoms uz Savienību bija 0,004 miljoni m2 un 2010./2011. finanšu gadā — 0,16 miljoni m2, bet laikā no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam tas ir strauji pieaudzis attiecīgi no 3,22 miljoniem m2 līdz 3,22 miljoniem m2. |
2.4.2. Eksports no ĶTR uz Indiju un Indonēziju
(28) |
Tajā pašā laika laikposmā vērojams arī liels eksporta pieaugums no ĶTR uz Indiju un Indonēziju. 2. tabula
|
(29) |
Saskaņā ar Ķīnas muitas statistiku izmeklējamā ražojuma imports no ĶTR uz Indiju palielinājās no 4,8 miljoniem m2 2009./2010. finanšu gadā līdz 29,3 miljoniem m2 2012./2013. finanšu gadā. |
(30) |
Saskaņā ar Ķīnas muitas statistiku izmeklējamā ražojuma imports no ĶTR uz Indonēziju palielinājās no 5,78 miljoniem m2 2009./2010. finanšu gadā līdz 11,54 miljoniem m2 2012./2013. finanšu gadā. |
2.4.3. Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām
(31) |
Kopējais ĶTR eksporta apjoma samazinājums uz Savienību un vienlaicīgais eksporta apjoma palielinājums no Indijas un Indonēzijas uz Savienību un eksporta palielinājums no ĶTR uz Indiju un Indonēziju pēc pagaidu pasākumu noteikšanas 2011. gada februārī un pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2011. gada augustā uzskatāms par tirdzniecības modeļa pārmaiņām starp minētajām valstīm, no vienas puses, un Savienību, no otras puses. |
2.5. Apiešanas raksturs
(32) |
Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Apiešanas prakse, process vai darbs cita starpā var būt pasākumiem pakļautā ražojuma nosūtīšana caur trešām valstīm atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punktam. |
(33) |
Izmeklēšanas gaitā tika atrasti pierādījumi, ka notikusi pārsūtīšana caur Indonēziju un Indiju, un/vai nepareizi izcelsmes sertifikāti. Piemēram, daži attiecīgā ražojuma importa sūtījumi uz Savienību, kuriem bija Indonēzijas un Indijas izcelsmes sertifikāti, tika pārsūtīti caur Dubaju vai Singapūru, un daļa no importa uz Savienību tika pārsūtīta ar kāda Indijas uzņēmuma starpniecību, kurš izmeklēšanā nesadarbojās. Tas, ka, izņemot Montex, izmeklēšanā nesadarbojas neviens cits izmeklējamā ražojuma ražotājs, arī norāda uz to, ka Indonēzijā un Indijā nenotiek faktiskā ražošana, kas izskaidrotu eksporta līmeni no Indonēzijas un Indijas uz Savienību. Ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja būtu faktiskie ražotāji, tie mēģinātu norādīt, ka nav iesaistīti apiešanas darbībās, pirmkārt jau piedaloties šajā izmeklēšanā. Izņemot uzņēmumu Montex, izmeklēšanā arī netika atklāti pierādījumi par faktisko ražošanu nevienā no abām valstīm. Turklāt pēkšņais importa pieaugums no šīm divām valstīm norāda, ka Ķīnas ražojumi uz Savienību tiek pārsūtīti caur Indiju un Indonēziju un/vai tiem tiek pievienoti nepareizi izcelsmes sertifikāti. |
(34) |
Tādējādi ir pierādīts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumi tiek pārsūtīti caur Indiju un Indonēziju. |
2.6. Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma piemērošana
(35) |
Izmeklēšanā netika konstatēts, ka pārsūtīšanai būtu cits pamatots iemesls vai ekonomisks pamatojums kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem attiecīgajam ražojumam noteiktajiem pasākumiem. Bez maksājuma netika konstatēti citi elementi, ko varētu uzskatīt par tādu izmaksu kompensāciju, kuras radušās saistībā ar konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu pārsūtīšanu no ĶTR caur Indiju un Indonēziju, jo īpaši pārvadāšanu un pārkraušanu. |
2.7. Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana
(36) |
Nākamais solis bija izvērtēšana, vai izmeklējamā ražojuma imports uz Savienību ir vājinājis spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi daudzuma un cenu ziņā. Tika izmantoti COMEXT dati, jo tie bija labākie pieejamie dati par tāda eksporta daudzumiem un cenām, kuru veikuši Indijas un Indonēzijas uzņēmumi, kas nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības nozarei noteikts sākotnējās regulas 74. apsvērumā. |
(37) |
Importa pieaugums no Indijas uz Savienību no 0,35 miljoniem m2 2009./2010. gadā līdz 13,10 miljoniem m2 ziņošanas periodā bija ievērojams daudzumu ziņā, salīdzinot ar (ļoti nelielajiem) importa daudzumiem no Indijas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas 2009./2010. gadā. Arī importa pieaugums no Indonēzijas uz Savienību no 0,04 miljoniem m2 līdz 33,31 miljoniem m2 2009./2010. gadā un ziņošanas periodā tika uzskatīts par ievērojamu daudzumu ziņā, salīdzinot ar (ļoti nelielajiem) importa daudzumiem no Indonēzijas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas 2009./2010. gadā. |
(38) |
Lai novērtētu, vai tiek vājināta spēkā esošo pasākumu korektīvā ietekme cenu ziņā, importa cenas no Indonēzijas un Indijas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts sākotnējā regulā. Kaitējuma novēršanas līmeni, kas noteikts sākotnējā regulā, koriģēja, ņemot vērā inflāciju. Vidējo svērto eksporta cenu eksportam no Indijas un Indonēzijas koriģēja, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas un kvalitātes pielāgojumus, kas konstatēti sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz importu no ĶTR. Veicot salīdzinājumu, eksportam no attiecīgajām valstīm uz Savienību tika konstatētas ievērojami zemākas eksporta cenas. Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme ir mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. |
2.8. Dempinga pierādījumi
(39) |
Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir pierādījumi par dempingu. |
(40) |
Sākotnējā regulā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām Kanādā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti ĶTR. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā noteiktā normālā vērtība. |
(41) |
Eksporta cenas no Indonēzijas un Indijas noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Eksporta cena bija konkrētu stikla šķiedras sieta audumu vidējā eksporta cena no katras no abām attiecīgajām valstīm ziņošanas periodā saskaņā ar COMEXT datiem. Indijas uzņēmuma Montex eksports nebija atspoguļots statistikā nepareizas ražojumu klasifikācijas dēļ (skatīt iepriekš 25. apsvērumu) un netika izmantots, lai aprēķinātu dempinga starpību. |
(42) |
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgi tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksās. Ņemot vērā to, ka pieejamie dati neļāva noteikt veicamo korekciju līmeni, korekcijas bija jāveic, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi minētās korekcijas tika balstītas uz procentuālo daudzumu, kas tika aprēķināts kā proporcionāla daļa no kopējām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksām šo Savienības tirdzniecības darījumu vērtībā ar CIF piegādes noteikumiem, ko sākotnējā izmeklēšanā paziņoja Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
(43) |
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar tām atbilstošajām abu attiecīgo valstu vidējām svērtajām eksporta cenām šīs izmeklēšanas ziņošanas periodā, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas. |
(44) |
Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un noteikto vidējo svērto eksporta cenu, tika konstatēts dempings. |
3. PASĀKUMI
(45) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam noteiktais galīgais antidempinga maksājums ticis apiets, veicot pārsūtīšanu caur Indiju un Indonēziju pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. |
(46) |
Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, būtu jāattiecina uz tā paša ražojuma importu, kurš tiek nosūtīts no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai deklarēta tā izcelsme Indijā un Indonēzijā. |
(47) |
Pasākumiem, kas tiek attiecināti, vajadzētu būt Regulas (EK) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajiem pasākumiem, kas ir galīgais antidempinga maksājums 62,9 % apmērā un kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas. |
(48) |
Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, ievērojot ar procedūras sākšanas regulu noteikto reģistrācijas prasību, par reģistrēto konkrēto stikla šķiedras sieta audumu importu, kas nosūtīts no Indijas un Indonēzijas, būtu jāiekasē maksājumi. |
4. ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI
4.1. Indija
(49) |
Kā norādīts 10. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas pieteicās divi ražotāji eksportētāji — Montex un Urja Products —, kuri iesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem un pieprasīja atbrīvojumu saskaņā ar 13. panta 4. punktu. |
(50) |
Kā norādīts 11. apsvērumā, tika konstatēts, ka viens no šiem diviem uzņēmumiem, Urja Products, neražo izmeklējamo ražojumu. Atbrīvojums saskaņā ar 13. panta 4. punktu minētajam uzņēmumam nav piemērojams. |
(51) |
Tika konstatēts, ka Montex nebija iesaistīts izmeklēšanā izskatītajā pasākumu apiešanas praksē. Uzņēmums pierādīja, ka ir faktisks ražotājs, kura ražošanas jauda pārsniedz izmeklējamā ražojuma eksporta daudzumu uz Savienību. Uzņēmums iesniedza pilnīgu datu kopumu, kas tika pārbaudīti uz vietas. Pārbaudītie dati par uzņēmuma izveidi, iekārtu iegādi, ražošanas procesu, ražošanas jaudu, krājumiem, izejvielu iepirkumiem un ražošanas izmaksām pamato minēto secinājumu. Turklāt šis ražotājs varēja pierādīt, ka nav saistīts ne ar vienu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi, vai apiešanas darbībās iesaistītiem uzņēmumiem. Tāpēc šo uzņēmumu varētu atbrīvot no paplašinātajiem maksājumiem. |
4.2. Indonēzija
(52) |
Kā norādīts 10. apsvērumā, neviens Indonēzijas ražotājs eksportētājs neiesniedza pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu. Izmeklēšanā netika konstatēts neviens faktiskais izmeklējamā ražojuma ražotājs Indonēzijā. |
4.3 Jaunie tirgus dalībnieki
(53) |
Ražotāji Indijā un Indonēzijā, kuri nepiedalījās šajā izmeklēšanā un/vai ziņošanas periodā nav eksportējuši izmeklējamo ražojumu uz Savienību, var pieprasīt atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu. Tie tiks aicināti aizpildīt anketu, lai Komisija varētu noteikt, vai šāda atbrīvojuma piešķiršana varētu būt pamatota. Šādu atbrīvojumu var piešķirt, novērtējot attiecīgā ražojuma tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, iepirkumu un pārdošanas apjomu, kā arī iespējamību, ka turpināsies darbības, kurām nav pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā izskaidrojuma, un pierādījumus par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uzņēmumu telpās. Pieprasījums būtu jānosūta Komisijai, pievienojot visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu un pārdošanu. |
(54) |
Ja atbrīvojums tiks atzīts par pamatotu, Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju attiecīgi ierosinās veikt attiecināto spēkā esošo pasākumu grozījumus. Lai nodrošinātu paredzēto nosacījumu izpildi, pēc tam visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti. |
5. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(55) |
Visas ieinteresētās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes. Neviens no minētajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas ar Regulas (ES) Nr. 791/2011 1. panta 2. punktu noteikts tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, kuriem gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kuri sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), tiek attiecināts arī uz tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (TARIC kodi 7019510014, 7019510015, 7019590014 un 7019590015), izņemot Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. ražotos ražojumus. (TARIC papildu kods B942).
2. Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. piešķirto atbrīvojumu piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro šā panta 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
3. Maksājumu, kurš attiecināts saskaņā ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Indijas un Indonēzijas neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 322/2013 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Pieprasījumu atbrīvot no maksājuma, kurš ir attiecināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un to paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:
European Commission |
Directorate-General for Trade |
Directorate H |
Office: N-105 8/20 |
1049 Brussels |
Belgium |
Fakss: (32 2) 295 65 05 |
2. Importu no tiem uzņēmumiem, kuri neapiet ar Regulu (ES) Nr. 791/2011 noteiktos antidempinga maksājumus, var saskaņā ar Pamatregulas attiecīgajiem pantiem atbrīvot no maksājuma, kas attiecināts saskaņā ar 1. pantu.
3. pants
Muitas iestādēm ar šo ir jāpārtrauc importa reģistrācija, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 322/2013 2. pantu.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 16. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
V. JUKNA
(1) OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
(2) OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.
(3) OV L 196, 24.7.2012., 1. lpp.
(4) OV L 11, 16.1.2013., 1. lpp.
(5) OV L 101, 10.4.2013., 1. lpp.
(6) Comext ir Eurostat pārvaldīta ārējās tirdzniecības statistikas datubāze.
(7) Global Trade Information Services dati ir tirdzniecības statistikas dati, kas saņemti no komerciāla datu sniedzēja.
(8) Comext apjoms ir norādīts tonnās un konvertēts kvadrātmetros atbilstīgi Savienības ražošanas nozares piemērotajām konvertēšanas likmēm; t.i., KN 70 195 100: 1 m2 = 0,05 kg, KN 70 195 900: 1 m2 = 0,14 kg.
(9) OV L 43, 17.2.2011., 9. lpp.
(10) OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:
1. |
rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats; |
2. |
šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka [attiecīgais ražojums] šādā apjomā – [apjoms] –, uz ko attiecas šis rēķins un kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā [uzņēmuma nosaukums un adrese], [TARIC papildu kods], [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”; |
3. |
datums un paraksts. |
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/27 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1372/2013
(2013. gada 19. decembris),
ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004
(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2), un jo īpaši tās 92. pantu,
tā kā:
(1) |
Dalībvalstis pieprasīja Administratīvajai komisijai sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai izdarīt grozījumus Regulas (EK) Nr. 883/2004 VIII un XI pielikumā un Regulas (EK) Nr. 987/2009 1. un 5. pielikumā, lai minētos pielikumus saskaņotu ar izmaiņām valsts tiesību aktos vai lai vienkāršotu minēto regulu piemērošanu. |
(2) |
Regulas (EK) Nr. 883/2004 pielikumu mērķis ir sniegt pārskatu par dalībvalstīm, kuras vecuma pensijām un apgādnieka zaudējuma pabalstiem nepiemēro proporcionālus aprēķinus, un par īpašiem noteikumiem saistībā ar dalībvalstu tiesību aktu piemērošanu. |
(3) |
Regulas (EK) Nr. 987/2009 pielikumu mērķis ir sniegt pārskatu par to divpusējo nolīgumu īstenošanas noteikumiem, kuri šobrīd ir spēkā vai kuri stāsies spēkā, un par dalībvalstīm, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem bezdarbnieka pabalsta atmaksāšanas maksimālo summu nosaka atkarībā no iepriekšējā kalendārajā gadā izmaksātās bezdarbnieka pabalsta vidējās summas. |
(4) |
Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai ir piekritusi izdarīt pieprasītos grozījumus un ir iesniegusi Komisijai attiecīgus priekšlikumus par tehniskiem pielāgojumiem Regulas (EK) Nr. 987/2009 un Regulas (EK) Nr. 883/2004 pielikumos. |
(5) |
Komisija var piekrist priekšlikumiem par tehniskiem pielāgojumiem pielikumos, kas minēti 4. apsvērumā. |
(6) |
Tāpēc Regula (EK) Nr. 883/2004 un Regula (EK) Nr. 987/2009 būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 883/2004 groza šādi:
1) |
regulas VIII pielikuma 2. daļu groza šādi:
|
2) |
regulas XI pielikumā iedaļā “NĪDERLANDE” pēc f) punkta iekļauj šādu fa) punktu:
|
2. pants
Regulu (EK) Nr. 987/2009 groza šādi:
1) |
regulas 1. pielikumu groza šādi:
|
2) |
regulas 5. pielikumā pēc iedaļas “VĀCIJA” iekļauj jaunu iedaļu “NĪDERLANDE”. |
3. pants
Šī regula stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.
(2) OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/29 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1373/2013
(2013. gada 19. decembris),
ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus eksporta licenču sistēmas īstenošanai cūkgaļas nozarē
(kodificēta redakcija)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (1), un jo īpaši tās 161. panta 3. punktu, 170. panta pirmo daļu un 192. panta 2. punktu saistībā ar 4. pantu,
tā kā:
(1) |
Komisijas 2003. gada 28. augusta Regula (EK) Nr. 1518/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai cūkgaļas nozarē (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
(2) |
Būtu jāizstrādā īpaši īstenošanas noteikumi eksporta licencēm cūkgaļas nozarē, kuros papildus noteikumiem, kas iekļauti Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (4), jo īpaši jāietver pieteikumu iesniegšanas noteikumi un jāparedz, kāda informācija būtu jānorāda pieteikumos un licencēs. |
(3) |
Lai panāktu pienācīgu eksporta licenču sistēmas pārvaldību, būtu jānosaka eksporta licenču nodrošinājuma apmēri šajā sistēmā. Ņemot vērā spekulāciju iespējamību, kas raksturīga šai sistēmai cūkgaļas nozarē, būtu jāaizliedz nodot eksporta licences citām personām un būtu jāizstrādā precīzi nosacījumi, ar kādiem tirgus dalībnieki var izmantot minēto sistēmu. |
(4) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 169. pantu to saistību izpilde attiecībā uz eksporta apjomu, kuras izriet no atbilstīgi Līguma 218. pantam noslēgtajiem nolīgumiem, tiek nodrošināta ar eksporta licencēm. Tādēļ būtu sīki jāizstrādā pieteikumu iesniegšanas un licenču izdošanas grafiks. |
(5) |
Turklāt lēmums par eksporta licenču pieteikumiem būtu jāpaziņo tikai pēc tam, kad ir beidzies to izskatīšanas laiks. Šajā laikā Komisijai būtu jāvar novērtēt daudzumus, uz ko attiecas pieteikums, un paredzamos izdevumus, kā arī vajadzības gadījumā veikt īpašus pasākumus, jo īpaši attiecībā uz neizskatītajiem pieteikumiem. Tirgus dalībnieku interesēs ir paredzēt iespēju atsaukt licences pieteikumu pēc tam, kad ir noteikts akceptējamā daudzuma koeficients. |
(6) |
Lai nodrošinātu licenču sistēmas pārvaldību, Komisijas rīcībā būtu jābūt precīzām ziņām par licenču pieteikumiem un par izdoto licenču izmantošanu. Efektīvas pārvaldības labad būtu jāparedz, ka dalībvalstis izmanto informācijas sistēmu atbilstoši Komisijas 2009. gada 31. augusta Regulai (EK) Nr. 792/2009, ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām (5). |
(7) |
Ja pieteikumi attiecas uz daudzumiem, kas nepārsniedz 25 tonnas, eksporta licence, ja tirgus dalībnieks to pieprasa, būtu jāizdod tūlīt. Tādā gadījumā uz šīm licencēm neattiecas nekādi Komisijas paredzētie īpašie pasākumi. |
(8) |
Lai varētu nodrošināt izvedamo daudzumu precīzu kontroli, būtu jāparedz atkāpe no noteikumiem par Regulā (EK) Nr. 376/2008 paredzētajām pielaidēm. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Izvedot cūkgaļas nozares produktus, par kuriem tiek pieprasīta eksporta kompensācija, vienmēr uzrāda eksporta licenci ar iepriekš noteiktu kompensāciju.
2. pants
1. Eksporta licences ir derīgas 90 dienas no to faktiskās izdošanas dienas Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punkta nozīmē.
2. Licences pieteikuma un licences 15. iedaļā ir produkta apraksts un 16. iedaļā – produkta 12 ciparu kods, kas norādīts lauksaimniecības produktu nomenklatūrā eksporta kompensācijām.
3. Regulas (EK) Nr. 376/2008 13. panta 1. punkta otrajā daļā minētās produktu kategorijas un eksporta licenču nodrošinājuma apmēri ir norādīti šīs regulas I pielikumā.
4. Licences pieteikuma un licences 20. iedaļā ir vismaz viens no II pielikumā minētajiem ierakstiem.
3. pants
1. Eksporta licenču pieteikumus var iesniegt kompetentajām iestādēm katru nedēļu no pirmdienas līdz piektdienai.
2. Eksporta licenču pieteikumu iesniedzēji ir fiziskas vai juridiskas personas, kas pieteikuma iesniegšanas laikā var pierādīt dalībvalsts kompetentajai iestādei, ka tā vismaz pēdējos 12 mēnešus nodarbojusies ar tirdzniecību cūkgaļas nozarē. Pieteikumus tomēr nedrīkst iesniegt mazumtirdzniecības un sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi, kas produktus pārdod tiešajiem patērētājiem.
3. Eksporta licences izdod nākamajā trešdienā pēc 1. punktā minētā laika ar noteikumu, ka Komisija nav veikusi kādu no 4. punktā minētajiem īpašajiem pasākumiem.
4. Ja eksporta licenču izsniegšana izraisītu vai varētu izraisīt pieejamo budžeta līdzekļu pārsniegšanu vai ar kompensāciju izvedamo maksimālo daudzumu izsmelšanu attiecīgajā laika posmā, ņemot vērā robežlielumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 169. pantā, vai arī ja eksporta licenču izsniegšana neļautu nodrošināt eksporta nepārtrauktību attiecīgā perioda atlikušajā daļā, Komisija var:
a) |
noteikt vienotu procentuālo daļu pieprasīto daudzumu akceptēšanai; |
b) |
noraidīt pieteikumus, par kuriem vēl nav piešķirtas licences; |
c) |
atlikt licences pieteikumu iesniegšanu uz laiku līdz piecām darbdienām; šo termiņu var pagarināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru. |
Pirmās daļas c) punktā minētajā gadījumā licenču pieteikumi, kas iesniegti slēgtajā periodā, nav derīgi.
Pirmā daļā minētos pasākumus var īstenot vai piemērot atkarībā no produkta kategorijas un galamērķa.
5. Šā panta 4. punktā paredzētie pasākumi var tikt pieņemti arī tad, ja eksporta licenču pieteikumi attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz vai var pārsniegt parastos daudzumus vienam galamērķim, un ja pieprasīto licenču izsniegšana ietver spekulācijas, uzņēmumu lobēšanas vai attiecīgās apmaiņas vai iekšējā tirgus traucējumu risku.
6. Ja daudzumus, kas norādīti pieteikumā, noraida vai samazina, nodrošinājumu uzreiz atmaksā par visiem daudzumiem, par ko noraidīti pieteikumi.
7. Neatkarīgi no 3. punkta, ja vienota procentuālā daļa, kas noteikta akceptēšanai, ir mazāka par 80 %, licenci izdod ne vēlāk kā vienpadsmitajā darbdienā pēc procentuālās daļas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Desmit darbdienu laikā pēc tās publicēšanas tirgus dalībnieks var:
a) |
atsaukt pieteikumu, uzreiz saņemot atpakaļ nodrošinājumu; vai |
b) |
pieprasīt uzreiz izdod viņam licenci, un šajā gadījumā kompetentā iestāde to izdod nekavējoties, bet ne agrāk kā parastajā izdošanas dienā attiecīgajā nedēļā. |
8. Atkāpjoties no 3. punkta, Komisija var noteikt, ka eksporta licences izdod citā dienā, ja trešdienā tas nav iespējams.
4. pants
1. Ja produktu daudzums nepārsniedz 25 tonnas, uz licences pieteikumu pēc tirgus dalībnieka ierosinājuma neattiecina īpašos pasākumus, kas minēti 3. panta 4. punktā, un licences, par ko iesniegts pieteikums, izdod uzreiz.
Šādos gadījumos neatkarīgi no 2. panta 1. punkta licenču derīguma termiņš nepārsniedz piecas darbdienas no faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punkta nozīmē un licenču pieteikumu un licenču 20. iedaļā iekļauj vienu no III pielikumā minētajiem ierakstiem.
2. Vajadzības gadījumā Komisija var apturēt šā panta piemērošanu.
5. pants
Eksporta licences nav nododamas citām personām.
6. pants
1. Daudzums, kas izvests, ievērojot Regulas (EK) Nr. 376/2008 7. panta 4. punktā minēto pielaidi, nedod tiesības uz kompensāciju.
2. Licences 22. iedaļā ir vismaz viens no IV pielikumā minētajiem ierakstiem.
7. pants
1. Katru piektdienu dalībvalstis paziņo Komisijai šādu informāciju:
a) |
1. pantā minētie eksporta licenču pieteikumi, kas iesniegti vienā un tajā pašā nedēļā no pirmdienas līdz piektdienai, norādot, vai uz tiem attiecas vai neattiecas 4. panta noteikumi; |
b) |
daudzumi, kas norādīti iepriekšējā trešdienā izdotajās eksporta licencēs, izņemot licences, kuras izdotas uzreiz saskaņā ar 4. pantu; |
c) |
daudzumi, kas norādīti eksporta licenču pieteikumos, kuri iepriekšējā nedēļā atsaukti atbilstoši 3. panta 7. punktam. |
2. Paziņojumā par 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem pieteikumiem norāda:
a) |
produktu svaru katrā 2. panta 3. punktā minētajā kategorijā; |
b) |
katras kategorijas daudzumu sadalījumu pēc galamērķa, ja kompensācijas likme ir atkarīga no galamērķa; |
c) |
piemērojamo kompensācijas likmi; |
d) |
katrai kategorijai iepriekš noteikto kopējo kompensācijas summu (EUR). |
3. Dalībvalstis katru mēnesi, beidzoties eksporta licenču derīguma termiņam, paziņo Komisijai neizmantoto eksporta licenču skaitu.
4. Šajā regulā minētos paziņojumus, arī “nulles” paziņojumus, sniedz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 792/2009.
8. pants
Regulu (EK) Nr. 1518/2003 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas VI pielikumā.
9. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 217, 29.8.2003., 35. lpp.
(3) Skatīt V pielikumu.
(4) OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.
(5) OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.
I PIELIKUMS
Lauksaimniecības produktu nomenklatūras eksporta kompensāciju produktu kods (1) |
Kategorija |
Nodrošinājuma apmērs (EUR/100 kg) tīrsvars |
0203 11 10 9000 0203 21 10 9000 |
1 |
10 |
0203 12 11 9100 0203 12 19 9100 0203 19 11 9100 0203 19 13 9100 0203 19 55 9110 0203 22 11 9100 0203 22 19 9100 0203 29 11 9100 0203 29 13 9100 0203 29 55 9110 |
2 |
10 |
0203 19 15 9100 0203 19 55 9310 0203 29 15 9100 |
3 |
6 |
0210 11 31 9110 0210 11 31 9910 |
4 |
14 |
0210 12 19 9100 |
5 |
0 |
0210 19 81 9100 |
6 |
14 |
0210 19 81 9300 |
7 |
14 |
1601 00 91 9120 |
8 |
5 |
1601 00 99 9110 |
9 |
4 |
1602 41 10 9110 |
10 |
8 |
1602 42 10 9110 |
11 |
6 |
1602 41 10 9130 1602 42 10 9130 1602 49 19 9130 |
12 |
5 |
(1) Komisijas Regula (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.), sektors 6.
II PIELIKUMS
Ieraksti, kas minēti 4. panta 2. punktā
— |
: |
Bulgāru valodā |
: |
Регламент за изпълнение (ЕC) Nr. […] |
— |
: |
Spāņu valodā |
: |
Reglamento de Ejecución (UE) no […] |
— |
: |
Čehu valodā |
: |
Prováděcí nařízení (EU) č. […] |
— |
: |
Dāņu valodā |
: |
Gennemførelsesforordning (EU) nr. […] |
— |
: |
Vācu valodā |
: |
Durchführungsverordnung (EU) Nr. […] |
— |
: |
Igauņu valodā |
: |
Rakendusmäärus (EL) nr […] |
— |
: |
Grieķu valodā |
: |
Εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. […] |
— |
: |
Angļu valodā |
: |
Implementing Regulation (EU) No […] |
— |
: |
Franču valodā |
: |
Règlement d’exécution (UE) no […] |
— |
: |
Horvātu valodā |
: |
Provedbena uredba (EU) br. […] |
— |
: |
Itāļu valodā |
: |
Regolamento di esecuzione (UE) n. […] |
— |
: |
Latviešu valodā |
: |
Īstenošanas regula (ES) Nr. […] |
— |
: |
Lietuviešu valodā |
: |
Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. […] |
— |
: |
Ungāru valodā |
: |
…/…/EU végrehajtási rendelet |
— |
: |
Maltiešu valodā |
: |
Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru […] |
— |
: |
Nīderlandiešu valodā |
: |
Uitvoeringsverordening (EU) nr. […] |
— |
: |
Poļu valodā |
: |
Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr […] |
— |
: |
Portugāļu valodā |
: |
Regulamento de Execução (UE) n.o […] |
— |
: |
Rumāņu valodā |
: |
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. […] |
— |
: |
Slovāku valodā |
: |
Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. […] |
— |
: |
Slovēņu valodā |
: |
Izvedbena uredba (EU) št. […] |
— |
: |
Somu valodā |
: |
Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o […] |
— |
: |
Zviedru valodā |
: |
Genomförandeförordning (EU) nr […] |
III PIELIKUMS
Ieraksti, kas minēti 4. panta 1. punkta otrajā daļā
— |
: |
Bulgāru valodā |
: |
Лицензия, валидна пет работни дни |
— |
: |
Spāņu valodā |
: |
Certificado válido durante cinco días hábiles |
— |
: |
Čehu valodā |
: |
Licence platná pět pracovních dní |
— |
: |
Dāņu valodā |
: |
Licens, der er gyldig i fem arbejdsdage |
— |
: |
Vācu valodā |
: |
Fünf Arbeitstage gültige Lizenz |
— |
: |
Igauņu valodā |
: |
Litsents kehtib viis tööpäeva |
— |
: |
Grieķu valodā |
: |
Πιστοποιητικό που ισχύει για πέντε εργάσιμες ημέρες |
— |
: |
Angļu valodā |
: |
Licence valid for five working days |
— |
: |
Franču valodā |
: |
Certificat valable cinq jours ouvrables |
— |
: |
Horvātu valodā |
: |
Dozvola vrijedi pet radnih dana |
— |
: |
Itāļu valodā |
: |
Titolo valido cinque giorni lavorativi |
— |
: |
Latviešu valodā |
: |
Licences derīguma termiņš ir piecas darbdienas |
— |
: |
Lietuviešu valodā |
: |
Licencijos galioja penkias darbo dienas |
— |
: |
Ungāru valodā |
: |
Öt munkanapig érvényes tanúsítvány |
— |
: |
Maltiešu valodā |
: |
Liċenza valida għal ħamest ijiem tax-xogħol |
— |
: |
Nīderlandiešu valodā |
: |
Certificaat met een geldigheidsduur van vijf werkdagen |
— |
: |
Poļu valodā |
: |
Pozwolenie ważne pięć dni roboczych |
— |
: |
Portugāļu valodā |
: |
Certificado de exportação válido durante cinco dias úteis |
— |
: |
Rumāņu valodā |
: |
Licență valabilă timp de cinci zile lucrătoare |
— |
: |
Slovāku valodā |
: |
Licencia platí päť pracovných dní |
— |
: |
Slovēņu valodā |
: |
Dovoljenje velja 5 delovnih dni |
— |
: |
Somu valodā |
: |
Todistus on voimassa viisi työpäivää |
— |
: |
Zviedru valodā |
: |
Licensen är giltig fem arbetsdagar |
IV PIELIKUMS
Ieraksti, kas minēti 6. panta 2. punktā
— |
: |
Bulgāru valodā |
: |
Възстановяване, валидно за […] тона (количество, за което е издадена лицензията). |
— |
: |
Spāņu valodā: |
: |
Restitución válida por […] toneladas (cantidad por la que se expida el certificado). |
— |
: |
Čehu valodā |
: |
Náhrada platná pro […] tun (množství, pro které je licence vydána). |
— |
: |
Dāņu valodā |
: |
Restitutionen omfatter […] t (den mængde, licensen vedrører). |
— |
: |
Vācu valodā |
: |
Erstattung gültig für […] Tonnen (Menge, für welche die Lizenz ausgestellt wurde). |
— |
: |
Igauņu valodā |
: |
Eksporditoetus kehtib […] tonni kohta (kogus, millele on antud ekspordilitsents). |
— |
: |
Grieķu valodā |
: |
Επιστροφή ισχύουσα για […] τόνους (ποσότητα για την οποία έχει εκδοθεί το πιστοποιητικό). |
— |
: |
Angļu valodā |
: |
Refund valid for […] tonnes (quantity for which the licence is issued). |
— |
: |
Franču valodā |
: |
Restitution valable pour […] tonnes (quantité pour laquelle le certificat est délivré). |
— |
: |
Horvātu valodā: |
: |
Subvencija vrijedi za […] tona (količina za koju je izdana dozvola). |
— |
: |
Itāļu valodā |
: |
Restituzione valida per […] t (quantitativo per il quale il titolo è rilasciato). |
— |
: |
Latviešu valodā |
: |
Kompensācija ir spēkā attiecībā uz […] tonnām (daudzums, par kuru ir izsniegta licence). |
— |
: |
Lietuviešu valodā |
: |
Grąžinamoji išmoka galioja […] tonoms (kiekis, kuriam išduota licencija). |
— |
: |
Ungāru valodā |
: |
A visszatérítés […] tonnára érvényes (azt a mennyiséget kell feltüntetni, amelyre az engedélyt kiadták). |
— |
: |
Maltiešu valodā |
: |
Rifużjoni valida għal […] tunnellati (kwantità li għaliha tinħareġ il-liċenza). |
— |
: |
Nīderlandiešu valodā |
: |
Restitutie geldig voor […] ton (hoeveelheid waarvoor het certificaat wordt afgegeven). |
— |
: |
Poļu valodā |
: |
Refundacja ważna dla […] ton (ilość, dla której zostało wydane pozwolenie). |
— |
: |
Portugāļu valodā |
: |
Restituição válida para […] toneladas (quantidade relativamente à qual é emitido o certificado). |
— |
: |
Rumāņu valodā |
: |
Restituire valabilă pentru […] tone (cantitatea pentru care a fost eliberată licența). |
— |
: |
Slovāku valodā |
: |
Náhrada je platná pre […] ton (množstvo, pre ktoré bola vydaná licencia). |
— |
: |
Slovēņu valodā |
: |
Nadomestilo velja za […] ton (količina, za katero je bilo dovoljenje izdano). |
— |
: |
Somu valodā |
: |
Tuki on voimassa […] tonnille (määrä, jolle todistus on myönnetty). |
— |
: |
Zviedru valodā |
: |
Ger rätt till exportbidrag för […] ton (den kvantitet för vilken licensen utfärdats). |
V PIELIKUMS
Atceltā regula ar sekojošo grozījumu sarakstu
Komisijas Regula (EK) Nr. 1518/2003 |
|
Komisijas Regula (EK) Nr. 130/2004 |
|
Komisijas Regula (EK) Nr. 1361/2004 |
|
Komisijas Regula (EK) Nr. 1713/2006 |
tikai 12. pants |
Komisijas Regula (ES) Nr. 557/2010 |
tikai 1. pants |
Komisijas Regula (ES) Nr. 519/2013 |
tikai pielikuma 6.G.2. punkts |
VI PIELIKUMS
Atbilstības tabula
Regula (EK) Nr. 1518/2003 |
Šī regula |
1. pants |
1. pants |
2. panta 1. punkta pirmā daļa |
2. panta 1. punkts |
2. panta 1. punkta otrā daļa |
— |
2. panta 2. un 3. punkts |
2. panta 2. un 3. punkts |
2. panta 4. punkta ievadvārdi |
2. panta 4. punkts |
2. panta 4. punkta pirmais līdz vienpadsmitais ievilkums |
II pielikums |
3. panta 1. līdz 4. punkts |
3. panta 1. līdz 4. punkts |
3. panta 4.a punkts |
3. panta 5. punkts |
3. panta 5. punkts |
3. panta 6. punkts |
3. panta 6. punkts |
3. panta 7. punkts |
3. panta 7. punkts |
3. panta 8. punkts |
4. un 5. pants |
4. un 5. pants |
6. panta 1. punkts |
6. panta 1. punkts |
6. panta 2. punkta ievadvārdi |
6. panta 2. punkts |
6. panta 2. punkta pirmais līdz vienpadsmitais ievilkums |
IV pielikums |
7. pants |
7. pants |
8. pants |
— |
— |
8. pants |
9. pants |
9. pants |
I pielikums |
I pielikums |
Ia pielikums |
III pielikums |
III pielikums |
— |
IV pielikums |
— |
— |
V pielikums |
— |
VI pielikums |
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/38 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1374/2013
(2013. gada 19. decembris),
ar kuru attiecībā uz 36. starptautisko grāmatvedības standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
(2) |
Starptautisko grāmatvedības standartu padome 2013. gada 29. maijā publicēja grozījumus 36. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) “Aktīvu vērtības samazināšanās”. Grozījumu mērķis ir precizēt, ka izpaužamās informācijas apjoms par atgūstamajām summām no aktīviem, ja šīs summas pamatā ir patiesā vērtība mīnus pārdošanas izmaksas, attiecas tikai uz samazinātas vērtības aktīviem. |
(3) |
Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas tehnisko ekspertu grupu apstiprina, ka grozījumi 36. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. |
(4) |
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā 36. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) “Aktīvu vērtības samazināšanās” izdara grozījumus, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Ikviens uzņēmums piemēro 1. pantā minētos grozījumus vēlākais no datuma, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kura sākums ir 2014. gada 1. janvārī vai pēc tam.
3. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.
(2) OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.
PIELIKUMS
STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI
36. SGS |
|
“Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no Starptautisko grāmatvedības standartu padomes šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org”
Grozījumi 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās
Informācijas atklāšana par atgūstamajām summām nefinanšu aktīviem
Grozīts 130. un 134. punkts un 138. punkta virsraksts, un pievienots 140.J punkts.
INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA
…
130. |
Par katru zaudējumu no vērtības samazināšanās vai zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi neatkarīgi no tā, vai tas attiecināms uz aktīvu (ieskaitot nemateriālo vērtību), vai naudu ienesošo vienību, uzņēmumam par attiecīgo periodu jāatklāj šāda informācija:
… Aplēses, ko izmanto naudu ienesošo vienību, kurās ir nemateriālā vērtība vai nemateriālie aktīvi ar nenoteiktu lietošanas laiku, atgūstamo summu novērtēšanā |
134. |
Uzņēmumam jāatklāj informācija, kas norādīta a)–f) apakšpunktā, par katru naudu ienesošo vienību (vienību grupu), kuras nemateriālās vērtības vai nemateriālo aktīvu ar nenoteiktu lietošanas laiku uzskaites vērtība, kas attiecināta uz šo vienību (vienību grupu), ir ievērojama salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējo nemateriālās vērtības vai nemateriālo aktīvu ar nenoteiktu lietošanas laiku uzskaites vērtību:
… |
PĀREJAS NOTEIKUMI UN SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS
138. |
… |
140.J |
2013. gada maijā tika grozīts 130. un 134. punkts un virsraksts virs 138. punkta. Uzņēmums šos grozījumus piemēro retrospektīvi gada periodiem, kas sākas 2014. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Tos drīkst piemērot arī no agrāka datuma. Uzņēmums šos grozījumus nepiemēro periodos (ieskaitot salīdzināmos periodos), kuros tas vienlaikus nepiemēro arī 13. SPFS. |
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/42 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1375/2013
(2013. gada 19. decembris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
(2) |
Starptautisko grāmatvedības standartu padome 2013. gada 27. jūnijā publicēja grozījumus 39. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana” ar nosaukumu “Atvasināto instrumentu pārjaunošana un riska ierobežošanas uzskaites turpināšana”. Grozījumu mērķis ir atvieglot situācijas, kad tiesību aktu vai noteikumu dēļ atvasinātais instruments, kas paredzēts kā riska ierobežošanas instruments, tiek pārjaunots no viena darījuma partnera uz centrālo darījumu partneri. Šāds atvieglojums nozīmē, ka riska ierobežošanas uzskaiti iespējams turpināt neatkarīgi no pārjaunošanas, kas bez grozījuma būtu aizliegts. |
(3) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 (3) attiecībā uz dažu veidu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti ar centrālo darījumu partneri. Tādējādi dažu riska ierobežošanas instrumentu darījumu partneriem būtu jāpiekrīt, ka to riska ierobežošanas darījuma sākotnējais partneris tiek aizvietots ar centrālo darījumu partneri, kas atbilst minētās regulas prasībām. |
(4) |
Lai izvairītos no finanšu pārskatu sloga, ko izraisa ārpusbiržas atvasināto instrumentu pārjaunošana ar centrālo darījumu partneri tiesību aktu vai noteikumu dēļ vai jaunu tiesību aktu vai noteikumu ieviešanas dēļ, 39. SGS ir nepieciešams paredzēt izņēmumu pašreizējām prasībām par riska ierobežošanas uzskaites pārtraukšanu. |
(5) |
Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas tehnisko ekspertu grupu apstiprina, ka grozījumi 39. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā paredzētajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. |
(6) |
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
(7) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana” groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Ikviens uzņēmums piemēro 1. pantā minētos grozījumus vēlākais no datuma, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kura sākums ir 2014. gada 1. janvārī vai pēc tam.
3. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.
(2) OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).
PIELIKUMS
STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI
39. SGS |
|
“Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no IASB šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org.”
Grozījumi 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana
Atvasināto instrumentu novācija un riska ierobežošanas uzskaites turpināšana
Grozīts 91. un 101. punkts.
Patiesās vērtības apdrošināšana
..
91. |
Uzņēmums turpmāk pārtrauc veikt 89. punktā minēto riska ierobežošanas uzskaiti, ja:
.. |
Naudas plūsmas apdrošināšana
..
101. |
Jebkurā no tālāk sniegtajiem apstākļiem uzņēmums turpmāk pārtrauc 95.–100. punktā aprakstīto riska ierobežošanas uzskaiti:
|
Pievieno 108.D punktu un A papildinājumā pievieno NP113.A punktu.
Spēkā stāšanās datums un pārejas noteikumi
…
108.D |
Atvasināto instrumentu novācija un riska ierobežošanas uzskaites turpināšana (39. SGS grozījumi), publicēti 2013. gada jūnijā, grozīts 91. un 101. punkts un pievienots NP113.A punkts. Uzņēmums šos punktus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2014. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Uzņēmums šos grozījumus piemēro ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas. Ir atļauta agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro minētos grozījumus agrākam periodam, šis fakts ir jāatklāj. |
…
Riska ierobežošanas efektivitātes vērtējums
…
NP113.A |
Lai novērstu šaubas, ietekmi, kas rodas, aizstājot sākotnējo darījumu partneri ar tīrvērtes darījumu partneri un veicot saistītās izmaiņas, kā aprakstīts 91. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un 101. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, atspoguļo apdrošināšanas instrumenta mērījumos un līdz ar to riska ierobežošanas efektivitātes novērtējumā un riska ierobežošanas efektivitātes mērījumos. |
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/47 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1376/2013
(2013. gada 19. decembris),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. decembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
AL |
55,3 |
IL |
216,6 |
|
MA |
72,6 |
|
TN |
99,8 |
|
TR |
107,5 |
|
ZZ |
110,4 |
|
0707 00 05 |
AL |
106,5 |
MA |
158,2 |
|
TR |
139,1 |
|
ZZ |
134,6 |
|
0709 93 10 |
MA |
98,4 |
TR |
171,8 |
|
ZZ |
135,1 |
|
0805 10 20 |
AR |
26,3 |
MA |
57,5 |
|
TR |
57,5 |
|
ZA |
44,9 |
|
ZZ |
46,6 |
|
0805 20 10 |
MA |
57,5 |
ZZ |
57,5 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
CN |
35,9 |
IL |
96,3 |
|
JM |
133,9 |
|
MA |
69,9 |
|
TR |
73,1 |
|
ZZ |
81,8 |
|
0805 50 10 |
AR |
102,8 |
TR |
70,7 |
|
ZZ |
86,8 |
|
0808 10 80 |
CN |
77,6 |
MK |
34,4 |
|
NZ |
153,0 |
|
US |
124,5 |
|
ZZ |
97,4 |
|
0808 30 90 |
TR |
120,5 |
US |
155,6 |
|
ZZ |
138,1 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/49 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1377/2013
(2013. gada 19. decembris)
par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 774/94 piemērošanas kārtību attiecībā uz dažu Kopienas tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldību mājputnu gaļai (3), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,
tā kā:
Daudzumi, kas ir norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2013. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2013. gada 20 decembrī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. decembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.
(3) OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.
PIELIKUMS
Grupas nr. |
Kārtas nr. |
Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2014–31.3.2014. (%) |
1 |
09.4410 |
0,250375 |
2 |
09.4411 |
0,253228 |
3 |
09.4412 |
0,267952 |
4 |
09.4420 |
0,26178 |
6 |
09.4422 |
0,262743 |
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/51 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1378/2013
(2013. gada 19. decembris)
par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada decembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotās TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar coy nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 533/2007 par tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (3) un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu importam. |
(2) |
Daudzumi, kas ir norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2013. gada decembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2013. gada 20. decembrī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 19. decembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.
(3) OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.
PIELIKUMS
Grupas Nr. |
Kārtas Nr. |
Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2014.–31.3.2014. (%) |
P1 |
09.4067 |
1,302094 |
P3 |
09.4069 |
0,270933 |
LĒMUMI
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/53 |
POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUTM SOMALIA/1/2013
(2013. gada 17. decembris)
par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas bruņoto spēku apmācībā (EUTM Somalia)
(2013/777/KĀDP)
POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/96/KĀDP (2010. gada 15. februāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1), un īpaši tā 5. pantu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Lēmuma 2010/96/KĀDP 5. panta 1. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas bruņoto spēku apmācībā (EUTM Somalia). |
(2) |
Padome 2013. gada 22. janvārī pieņēma Lēmumu 2013/44/KĀDP (2), ar ko grozīja Lēmumu 2010/96/KĀDP, pagarināja tā piemērošanu un par ES misijas komandieri iecēla brigādes ģenerāli Gerald AHERNE. |
(3) |
Itālijas Republika par jauno ES misijas komandieri ierosināja iecelt brigādes ģenerāli Massimo MINGIARDI, kas nomainītu brigādes ģenerāli Gerald AHERNE. |
(4) |
ES Militārā komiteja atbalsta minēto ierosinājumu. |
(5) |
Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un pasākumu izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo brigādes ģenerālis Massimo MINGIARDI no 2014. gada 15. februāra tiek iecelts par ES misijas komandieri Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas bruņoto spēku apmācībā (EUTM Somalia).
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 15. februārī.
Briselē, 2013. gada 17. decembrī
Politikas un drošības komitejas vārdā –
priekšsēdētājs
W. STEVENS
(1) OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.
(2) Padomes Lēmums 2013/44/KĀDP (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, un pagarina tā piemērošanu (OV L 20, 23.1.2013., 57. lpp.).
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/54 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 13. decembris),
ar ko izveido Pētniecības izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2008/46/EK
(2013/778/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (1), un jo īpaši tās 3. pantu,
tā kā:
(1) |
Ar Regulu (EK) Nr. 58/2003 Komisijai ir uzticēts deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām, kuras tās vārdā un pārraudzībā pilnībā vai daļēji īstenotu Savienības programmu vai projektu. |
(2) |
Ar programmu īstenošanu saistīti uzdevumi tiek uzticēti izpildaģentūrām, lai Komisija varētu koncentrēties uz pamatdarbībām un funkcijām, kurās nevar izmantot ārpakalpojumus, nezaudējot kontroli pār darbībām, ko pārvalda minētās izpildaģentūras, un galīgo atbildību par tām. |
(3) |
Ar programmas īstenošanu saistītu uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrai ir iespējama, skaidri nodalot programmas izstrādi, kurā ir lielā mērā jāīsteno tiesības rīkoties pēc saviem ieskatiem saskaņā ar politiski pamatotu izvēli un par kuru atbild Komisija, un programmas īstenošanu, kuru plānots uzticēt izpildaģentūrai. |
(4) |
Komisija ar Lēmumu 2008/46/EK (2) izveidoja Pētniecības izpildaģentūru (turpmāk “Aģentūra”) un uzticēja tai pārvaldīt Kopienas darbības pētniecības jomā, lai veiktu Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3) (turpmāk “Septītā pamatprogramma”) īpašo programmu, proti, īpašās programmas “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (4), īpašās programmas “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (5) un īpašās programmas “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (6), īstenošanas uzdevumus. |
(5) |
Aģentūra ir pierādījusi, ka uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrai ir izmaksu lietderības ziņā pilnībā pamatots risinājums, kas ļauj Komisijai veikt pieaugoša budžeta pārvaldību, vienlaikus izvairoties no darbinieku skaita pieauguma tādā apjomā, kas ir proporcionāls budžeta pieaugumam. Politikas veidošanas uzdevumu, ko veic Komisija, un programmas īstenošanas uzdevumu, ko uztic Aģentūrai, nošķiršana ir nodrošinājusi tām iespēju labāk pildīt to pamatpienākumus. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 25. pantu veiktais ārējais novērtējums liecina, ka Aģentūra ir efektīvi pārvaldījusi īpašajā programmā “Spējas” ietvertās darbības, kas saistītas ar MVU jomu, īpašajā programmā “Cilvēki” ietvertos “Marijas Kirī pasākumus” un īpašajā programmā “Sadarbība” ietvertās pētniecības darbības kosmosa un drošības jomā, un ir efektīvi sniegusi administratīvos un loģistikas atbalsta pakalpojumus visās īpašo programmu “Cilvēki”, “Spējas”, “Sadarbība” jomās. Aplēstais ietaupījums no uzdevumu deleģēšanas Aģentūrai laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam ir EUR 106 000 000. |
(6) |
Komisija 2011. gada 29. jūnija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (7) ierosināja vairāk izmantot esošās izpildaģentūras, lai īstenotu Savienības programmas, kas ietvertas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā (turpmāk “DFS”). |
(7) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. panta 1. punktu veiktā izmaksu un ieguvumu analīze ir parādījusi, ka Aģentūra spēj veikt attiecīgās darbības izmaksu ziņā lietderīgāk nekā Komisija. Deleģētās jaunās programmas tematiski atbilst Aģentūras pašreizējām pilnvarām un misijai un turpina darbības, ko Aģentūra veic pašreiz. Aģentūra vairāku gadu garumā ir uzkrājusi pieredzi, prasmes un spējas, kas ir tieši saistītas ar minētajām programmām. Aģentūra spēs sekmīgi turpināt pētniecības programmu pārvaldību saskaņā ar 2014.–2020. gada DFS. Tā kā Aģentūra ir uzkrājusi pieredzi un spējas tieši darbā ar pētnieku aprindām, programmu pārvaldības deleģēšana Aģentūrai nodrošinātu darbības nepārtrauktību attiecībā uz programmu atbalsta saņēmējiem. Deleģējot programmas pārvaldību nevis Komisijas dienestiem, bet Aģentūrai, laikposmam no 2014. līdz 2024. gadam aplēstais gaidāmais ieguvums ir EUR 158 000 000. |
(8) |
Lai nodrošinātu izpildaģentūru saskaņotu atpazīstamību, Komisija, nosakot izpildaģentūru jaunās pilnvaras, cik vien iespējams, ir sagrupējusi darba uzdevumus atbilstoši politikas jomām. |
(9) |
Aģentūrai būtu jāuztic pārvaldīt īpašās programmas, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (8), šādas daļas:
|
(10) |
Aģentūrai būtu jāturpina Septītās pamatprogrammas daļu īstenošana, kas jau ir tai deleģēta saskaņā ar 2007.–2013. gada DFS. |
(11) |
Aģentūrai būtu jāatbild par administratīvā un loģistikas atbalsta pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši gadījumos, ja šāda atbalsta centralizēta sniegšana būtu izmaksu ziņā izdevīgāka un nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus. |
(12) |
Lai garantētu saskaņotu šā lēmuma un attiecīgo programmu savlaicīgu īstenošanu, ir jānodrošina, ka Aģentūra ar šo programmu īstenošanu saistītos uzdevumus pilda saskaņā ar attiecīgo programmu un no tās spēkā stāšanās dienas. |
(13) |
Būtu jāizveido Pētniecības izpildaģentūra. Tai vajadzētu aizstāt izpildaģentūru, kas izveidota ar Lēmumu 2008/46/EK, un būt tās pēctecei. Tai būtu jādarbojas saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 58/2003 noteiktajiem vispārējiem statūtiem. |
(14) |
Tāpēc būtu jāatceļ Lēmums 2008/46/EK un būtu jānosaka pārejas noteikumi. |
(15) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Izveidošana
Ar šo tiek izveidota Pētniecības izpildaģentūra (turpmāk “Aģentūra”), kas no 2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim aizstāj izpildaģentūru, kura izveidota ar Lēmumu 2008/46/EK, un ir tās pēctece, un šīs Aģentūras statūtus reglamentē Regula (EK) Nr. 58/2003.
2. pants
Atrašanās vieta
Aģentūra atrodas Briselē.
3. pants
Mērķi un uzdevumi
1. Ar šo Aģentūrai tiek uzticēts saskaņā ar īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, īstenot šādas daļas:
a) |
I daļa “Zinātnes izcilība”; |
b) |
II daļa “Vadošā loma rūpniecībā”; |
c) |
III daļa “Sabiedrības problēmu risināšana”; |
d) |
IIIa daļa “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana”; |
e) |
IIIb daļa “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to”. |
Šo punktu piemēro saskaņā ar īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, un no minētās īpašās programmas spēkā stāšanās dienas.
2. Ar šo Aģentūrai tiek uzticēts saskaņā ar Septīto pamatprogrammu īstenot pārņemtās šādu programmu daļas:
a) |
īpašās programmas “Spējas” darbības “Pētniecība MVU vajadzībām” un “Pētniecība MVU apvienībām”; |
b) |
drošības un kosmosa temati īpašajā programmā “Sadarbība”; |
c) |
īpašā programma “Cilvēki”. |
3. Aģentūra atbild par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar 1. un 2. punktā minēto Savienības programmu daļu īstenošanu:
a) |
atsevišķu programmas īstenošanas posmu un konkrētu projektu dažu posmu pārvaldība, pamatojoties uz attiecīgajām Komisijas pieņemtajām darba programmām, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras; |
b) |
budžeta izpildes dokumentu pieņemšana attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī visu to darbību veikšana, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu attiecīgo programmu, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras; |
c) |
atbalsta nodrošināšana attiecībā uz programmas īstenošanu, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras. |
4. Aģentūrai atbild par administratīvā un loģistikas atbalsta pakalpojumu sniegšanu, kā noteikts deleģēšanas aktā. Šos pakalpojumus sniedz programmas īstenošanas struktūrām atbilstoši deleģēšanas aktā noteiktajai programmas darbības jomai.
4. pants
Amata pilnvaru laiks
1. Koordinācijas komitejas locekļus ieceļ uz diviem gadiem.
2. Aģentūras direktoru ieceļ uz četriem gadiem.
5. pants
Uzraudzība un ziņošana
Aģentūra ir Komisijas uzraudzībā un regulāri ziņo Komisijai par tai uzticēto Savienības programmu vai to daļu īstenošanas un administratīvā un loģistikas atbalsta pakalpojumu sniegšanas gaitu, ievērojot deleģēšanas aktā paredzēto kārtību.
6. pants
Darbības budžeta izpilde
Darbības budžeta izpildi Aģentūra veic saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (9) noteikumiem.
7. pants
Atcelšana un pārejas noteikumi
1. Lēmumu 2008/46/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
2. Uzskata, ka Aģentūra ir ar Lēmumu 2008/46/EK izveidotās izpildaģentūras tiesību pārņēmēja.
3. Neskarot pārcelto ierēdņu amata pakāpju pārskatīšanu, kas paredzēta deleģēšanas aktā, šis lēmums neietekmē Aģentūrā strādājošo darbinieku, tostarp tās direktora, tiesības un pienākumus.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Briselē, 2013. gada 13. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
(2) OV L 11, 15.1.2008., 9. lpp.
(3) OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.
(4) OV L 54, 22.2.2007., 91. lpp.
(5) OV L 54, 22.2.2007., 101. lpp.
(6) OV L 54, 22.2.2007., 30. lpp.
(7) COM(2011) 500 galīgā redakcija.
(8) OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.
(9) OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/58 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 17. decembris),
ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2008/37/EK
(2013/779/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (1), un jo īpaši tās 3. pantu,
tā kā:
(1) |
Ar Regulu (EK) Nr. 58/2003 Komisijai ir uzticēts deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām, kuras tās vārdā un pārraudzībā pilnībā vai daļēji īstenotu Savienības programmu vai projektu. |
(2) |
Ar programmu īstenošanu saistīti uzdevumi tiek uzticēti izpildaģentūrām, lai Komisija varētu koncentrēties uz pamatdarbībām un funkcijām, kurās nevar izmantot ārpakalpojumus, nezaudējot kontroli pār darbībām, ko pārvalda minētās izpildaģentūras, vai galīgo atbildību par tām. |
(3) |
Saskaņā ar 6. pantu īpašajā programmā, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (2) (turpmāk “pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas īpašā programma”), Komisijai ir jāizveido Eiropas Pētniecības padome (turpmāk “EPP”). EPP ir jāturpina darbs, ko aizsāka Eiropas Pētniecības padome, kas tika izveidota ar Komisijas Lēmumu 2007/134/EK (3), lai īstenotu Padomes Lēmumu 2006/972/EK (4) (turpmāk “īpašā programma “Idejas” ”). Padomes sastāvā jābūt neatkarīgai Zinātniskajai padomei (turpmāk “EPP Zinātniskā padome”) un īpašai īstenošanas struktūrai, proti, izpildaģentūrai. |
(4) |
Ar programmas īstenošanu saistītu uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrai ir iespējama, skaidri nodalot programmas izstrādi, kas ietilpst EPP Zinātniskās padomes pienākumos un ko apstiprina Komisija, un programmas īstenošanu, kuru plānots uzticēt izpildaģentūrai un kuru tā veiks saskaņā ar EPP Zinātniskās padomes noteiktajiem principiem un metodiku. |
(5) |
Komisija ar Lēmumu 2008/37/EK (5) izveidoja Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru (turpmāk “Aģentūra”) un uzticēja tai pārvaldīt Kopienas darbības progresīvas pētniecības jomā, lai veiktu īpašās programmas “Idejas” īstenošanas uzdevumus. |
(6) |
Ar Lēmumu 2008/37/EK izveidotā Aģentūra ir pierādījusi, ka tā ir ieguvusi labu reputāciju zinātnieku aprindās Eiropā un pasaulē. Tā ir kļuvusi par Savienības pētniecības finansēšanas sistēmas būtisku sastāvdaļu, kura ir atpazīstama un kuras darbība ir viegli uztverama no ārienes ieinteresēto personu skatījumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 25. pantu veiktais ārējais novērtējums liecina, ka Aģentūras izveidošanai ir bijusi labvēlīga ietekme, jo tā specializējas zinātnes jomā un spēj sniegt labākus pakalpojumus, darbojoties tajā pašā vidē, kurā saņēmēji, uzlabojot saziņu un programmu pārredzamību un nodrošinot ātrāku maksājumu veikšanu saņēmējiem. Aplēstais ietaupījums no uzdevumu deleģēšanas Aģentūrai laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam ir EUR 45 000 000. |
(7) |
Komisija 2011. gada 29. jūnija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (6) ierosināja vairāk izmantot esošās izpildaģentūras, lai īstenotu Savienības programmas, kas ietvertas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā. |
(8) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. panta 1. punktu veiktā izmaksu un ieguvumu analīze ir parādījusi, ka Komisijai būtu jāuztic Aģentūrai īstenot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas īpašās programmas I daļā “Zinātnes izcilība” ietverto mērķi “stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus”. Aģentūra nodrošina ļoti kvalitatīvu programmu pārvaldību un pakalpojumu sniegšanu, tā ir atpazīstama, un tai ir ļoti labas iesaistošas komunikācijas iestrādnes, kas ir pierādījušas savu efektivitāti. Īpašais mērķis “stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus” atbilst Aģentūras pašreizējiem mērķiem un uzdevumiem. Aģentūras uzkrātās pieredzes un zināšanu izmantošana radītu ieguvumus. Tā kā Komisija nekad nav pati pārvaldījusi šo programmu, tiktu traucēta Komisijas darbības nepārtrauktība, un tai trūktu zinātības. Turklāt, uzticot programmas pārvaldību nevis Komisijas dienestiem, bet Aģentūrai, laikposmā no 2014. līdz 2024. gadam gaidāmais ieguvums būs EUR 79 000 000. |
(9) |
Aģentūrai būtu jāuztic pārvaldīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas īpašās programmas I daļā “Zinātnes izcilība” ietverto mērķi “stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus”, īstenojot darbības, ko Aģentūra jau veic saskaņā ar 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu un kas ietver tādu projektu īstenošanu, kuri nav saistīti ar politisku lēmumu pieņemšanu, bet visā projekta ciklā prasa padziļinātas zināšanas zinātnes un finanšu jomās. |
(10) |
Aģentūrai būtu jāturpina īpašās programmas “Idejas” īstenošana, kas jau ir tai deleģēta saskaņā ar 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu. |
(11) |
Lai garantētu saskaņotu šā lēmuma un attiecīgo programmu savlaicīgu īstenošanu, ir jānodrošina, ka Aģentūra ar šo programmu īstenošanu saistītos uzdevumus pilda saskaņā ar attiecīgo programmu un no tās spēkā stāšanās dienas. |
(12) |
Būtu jāizveido Aģentūra. Tai vajadzētu aizstāt izpildaģentūru, kas izveidota ar Lēmumu 2008/37/EK, un būt tās pēctecei. Tai būtu jādarbojas saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 58/2003 noteiktajiem vispārējiem statūtiem. |
(13) |
Tāpēc būtu jāatceļ Lēmums 2008/37/EK un būtu jānosaka pārejas noteikumi. |
(14) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Izveidošana
Ar šo tiek izveidota Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (turpmāk “Aģentūra”), kas no 2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim aizstāj izpildaģentūru, kura izveidota ar Lēmumu 2008/37/EK, un ir tās pēctece, un šīs Aģentūras statūtus reglamentē Regula (EK) Nr. 58/2003.
2. pants
Atrašanās vieta
Aģentūra atrodas Briselē.
3. pants
Mērķi un uzdevumi
1. Aģentūra ir īpaša Eiropas Pētniecības padomes īstenošanas struktūra, kas atbild par administratīvo īstenošanu un programmas izpildi.
2. Ar šo Aģentūrai tiek uzticēts saskaņā ar īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, īstenot minētās īpašās programmas I daļā “Zinātnes izcilība” ietverto mērķi “stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus”. Šo punktu piemēro saskaņā ar īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, un no minētās īpašās programmas spēkā stāšanās dienas.
3. Ar šo Aģentūrai tiek uzticēts saskaņā ar Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (7) īstenot darbības, kas pārņemtas no īpašās programmas “Idejas”.
4. Aģentūra atbild par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar 2. un 3. punktā minēto Savienības programmu daļu īstenošanu:
a) |
programmas īstenošanas un konkrētu projektu pārvaldība, pamatojoties uz attiecīgajām Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskās padomes (turpmāk “EPP Zinātniskā padome”) izstrādātajām un Komisijas pieņemtajām darba programmām, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras; |
b) |
budžeta izpildes dokumentu pieņemšana attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī visu to darbību veikšana, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu attiecīgo programmu, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras; |
c) |
atbalsta nodrošināšana attiecībā uz programmas īstenošanu, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras; |
d) |
atbalsta nodrošināšana EPP Zinātniskajai padomei visu tās uzdevumu pildīšanā. |
4. pants
Amata pilnvaru laiks
1. Koordinācijas komitejas locekļus ieceļ uz diviem gadiem.
2. Aģentūras direktoru ieceļ uz četriem gadiem, ņemot vērā EPP Zinātniskās padomes viedokli.
3. Aģentūras vadošos darbiniekus ieceļ, ņemot vērā EPP Zinātniskās padomes viedokli.
5. pants
Uzraudzība un ziņošana
Aģentūra ir Komisijas uzraudzībā un regulāri ziņo Komisijai par tai uzticēto Savienības programmu vai to daļu īstenošanas gaitu, ievērojot deleģēšanas aktā paredzēto kārtību un ziņojumu iesniegšanas termiņus.
6. pants
Darbības budžeta izpilde
Darbības budžeta izpildi Aģentūra veic saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (8) noteikumiem.
7. pants
Atcelšana un pārejas noteikumi
1. Lēmumu 2008/37/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
2. Uzskata, ka Aģentūra ir ar Lēmumu 2008/37/EK izveidotās izpildaģentūras tiesību pārņēmēja.
3. Neskarot pārcelto ierēdņu amata pakāpju pārskatīšanu, kas paredzēta deleģēšanas aktā, šis lēmums neietekmē Aģentūrā strādājošo darbinieku, tostarp tās direktora, tiesības un pienākumus.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Briselē, 2013. gada 17. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
(2) OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.
(3) Komisijas 2007. gada 2. februāra lēmums, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi (OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp.).
(4) Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp.).
(5) Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums 2008/37/EK, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru, lai pārvaldītu Kopienas īpašo programmu “Idejas” progresīvas pētniecības jomā, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp.).
(6) COM(2011) 500 galīgā redakcija.
(7) OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.
(8) Komisijas 2004. gada 21. septembra Regula (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.).
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/61 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 18. decembris),
ar ko paredz atkāpi no Padomes Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunkta attiecībā uz tādiem Quercus L., Platanus L. un Acer saccharum Marsh. zāģmateriāliem bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9166)
(2013/780/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punkta otro ievilkumu,
tā kā:
(1) |
Direktīvā 2000/29/EK ir paredzēti aizsardzības pasākumi pret augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu ievešanu Savienībā no trešām valstīm. |
(2) |
Savienībā nedrīkst ievest tādus Quercus L., Platanus L. un Acer saccharum Marsh. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un uz kuriem attiecas viens no Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļas I iedaļas 6. punktā iekļautajiem KN kodiem un aprakstiem, ja vien tiem nav pievienots minētās direktīvas 13. panta 1. punkta ii) apakšpunktā paredzētais fitosanitārais sertifikāts. |
(3) |
Direktīvā 2000/29/EK ir paredzētas atkāpes no 13. panta 1. punkta ii) apakšpunkta attiecībā uz koksni, ja ar alternatīvu dokumentāciju vai marķējumu tiek nodrošinātas līdzvērtīgas garantijas. |
(4) |
Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu sniegto informāciju, Komisija ir ņēmusi vērā, ka ASV Lauksaimniecības departamenta Dzīvnieku un augu veselības inspekcijas dienests ir apstiprinājis tādu oficiālu sertifikācijas programmu attiecībā uz lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanu, kuru pārvalda ASV Nacionālā lapkoku zāģmateriālu asociācija (NHLA). |
(5) |
Sertifikācijas programma attiecībā uz lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanu nodrošina, ka apstiprinātie lapkoku apstrādes uzņēmumi Amerikas Savienotajās Valstīs ievēro lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas standartu. Šis standarts nodrošina, ka visas saskaņā ar šo programmu eksportētās lapkoku zāģmateriālu daļas ir kameržāvētas, līdz to mitruma saturs sasniedz mazāk par 20 % no svara, izmantojot kameržāvēšanas režīmu, un tās ir bez mizas. |
(6) |
Minētais standarts nodrošina arī to, ka visiem kameržāvētajiem lapkoku saišķiem tiek piestiprināta NHLA izdota metāla identifikācijas piespraude, uz kuras ir zīmogs “NHLA – KD”, kā arī katram saišķim piešķirts unikāls numurs. Visi piešķirtie numuri ir uzskaitīti atbilstošajā lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas sertifikātā (“kameržāvēšanas sertifikāts”). |
(7) |
Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpiešķir tiesības atļaut ievest to teritorijā tādus Quercus L., Platanus L. un Acer saccharum Marsh. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, ja tiem fitosanitārā sertifikāta vietā ir pievienots kameržāvēšanas sertifikāts un ir ievēroti konkrēti nosacījumi. |
(8) |
Komisijai būtu jānodrošina, ka Amerikas Savienotās Valstis dara pieejamu visu tehnisko informāciju, kāda nepieciešama minētās programmas darbības novērtēšanai. Turklāt dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāvērtē, kā tiek lietotas NHLA identifikācijas piespraudes un saistītie kameržāvēšanas sertifikāti. |
(9) |
Šajā lēmumā paredzētā atkāpe būtu jāaptur, ja tiek konstatēts, ka šajā lēmumā noteiktie īpašie nosacījumi nav pietiekami, lai nepieļautu kaitīgo organismu ievešanu Savienībā, vai tie nav tikuši izpildīti, vai ir pierādījumi, kuri varētu liecināt, ka programmas darbība nav efektīva. |
(10) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunkta, dalībvalstis ir tiesīgas atļaut ievest to teritorijā tādus Quercus L., Platanus L. un Acer saccharum Marsh. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un uz kuriem attiecas viens no minētās direktīvas V pielikuma B daļas I iedaļas 6. punktā iekļautajiem KN kodiem un aprakstiem, un kuriem nav pievienots fitosanitārais sertifikāts, ja vien šāda koksne atbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.
2. pants
1. Dalībvalstis rakstveidā informē Komisiju un pārējās dalībvalstis, ja tās ir izmantojušas 1. pantā paredzēto atkāpi.
Dalībvalstis, kuras ir izmantojušas atkāpi, līdz katra gada 15. jūlijam sniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm informāciju par tādu sūtījumu skaitu, kas iepriekšējā gadā importēti saskaņā ar šā lēmuma 1. pantu, un detalizētu atskaiti par visiem aizturēšanas gadījumiem, kuri minēti šā panta 2. punktā.
2. Ne vēlāk kā divu darbdienu laikā pēc aizturēšanas dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par visiem sūtījumiem, kas ievesti to teritorijā saskaņā ar 1. pantu, bet neatbilst pielikumā izklāstītajām prasībām.
3. Komisija pieprasa Amerikas Savienotajām Valstīm sniegt tai visu tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai Komisija varētu novērtēt lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas sertifikācijas programmas darbību.
3. pants
Šis lēmums ir spēkā līdz 2016. gada 30. novembrim.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2013. gada 18. decembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Tonio BORG
(1) OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.
PIELIKUMS
I DAĻA
1. pantā minētie nosacījumi
1. pantā minētie nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis ir tiesīgas atļaut ievest to teritorijā tādus Quercus L., Platanus L. un Acer saccharum Marsh. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un uz kuriem attiecas viens no Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļas I iedaļas 6. punktā iekļautajiem KN kodiem un aprakstiem, un kuriem nav pievienots fitosanitārais sertifikāts, ir šādi:
1) |
koksne ir ražota tādā kokzāģētavā vai apstrādāta tādās atbilstošās telpās, ko attiecībā uz dalību lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas sertifikācijas programmā (“programma”) apstiprinājusi un revidējusi ASV Nacionālā lapkoku zāģmateriālu asociācija (NHLA); |
2) |
koksne ir žāvēta kamerā, līdz tās mitruma saturs, kas izteikts sausnas procentos, sasniedz mazāk par 20 %; tas panākts ar piemērotu laika/temperatūras režīmu; |
3) |
pēc tam, kad ir izpildīts 2) punktā minētais nosacījums, 1) punktā minētās kokzāģētavas atbildīgā amatpersona katram saišķim piestiprina standarta identifikācijas piespraudi vai minētās amatpersonas vadībā to dara cits darbinieks. Uz katras identifikācijas piespraudes ir zīmogs “NHLA – KD”, kā arī katram saišķim piešķirts unikāls numurs; |
4) |
lai nodrošinātu 2) un 3) punktā minēto nosacījumu izpildi, koksni pakļauj pārbaudes sistēmai, kas izveidota programmas ietvaros un ietver pārbaudi pirms nosūtīšanas, kā arī neatkarīgu trešās puses kontrolieru, kuriem ir šādu pienākumu veikšanai vajadzīgās kvalifikācijas un atļaujas, veiktu uzraudzību apstiprinātajās kokzāģētavās. ASV Lauksaimniecības departamenta Dzīvnieku un augu veselības inspekcijas dienests veic neregulāras pārbaudes pirms nosūtīšanas un reizi sešos mēnešos pārbauda NHLA uzskaiti un procedūras, kas saistītas ar programmu, neatkarīgos trešās puses kontrolierus un kokzāģētavas, un pārējās attiecīgās telpas, kuras piedalās programmā; |
5) |
koksnei ir pievienots standarta “kameržāvēšanas sertifikāts”, kurš atbilst šā pielikuma II daļā iekļautajam paraugam un kuru ir izdevusi persona vai personas, kam ir tiesības piedalīties programmā, un kuru ir validējis NHLA inspektors. Kameržāvēšanas sertifikāts ir aizpildīts, un tajā ir iekļauta informācija par zāģmateriālu bez mizas daudzumu kubikpēdās un kubikmetros. Sertifikātā ir norādīts arī saišķu kopējais skaits un katras šiem saišķiem piešķirtās identifikācijas piespraudes numurs. |
II DAĻA
Kameržāvēšanas sertifikāta paraugs
Agreement No 07-8100-1173-MU
Cert #. xxxxx-xxxxx
CERTIFICATE OF KILN DRYING
Sawn Hardwood Lumber
Lumber Kiln Dried by |
Consignee |
Name of Company: |
Name: |
Address: |
Address: |
City/State/Zip: |
City/State/Zip: |
Phone: |
Country: |
Order #: |
Port: |
Invoice #: |
Container #: |
Customer PO#: |
|
Certificate Standard: This certifies that the lumber described below is of the allowed genera Quercus sp. and/or Platanus sp. and/or the species Acer saccharum and/or Acer macrophyllum; and has met the treatment requirements of the Dry Kiln Operators Manual and is bark free.
Description of Consignment:
Botanical Name of wood:
List species, thickness, grade of various items contained in shipment:
Bundle Numbers |
Clip ID Numbers |
Board Footage |
Cubic Meters |
|
|
|
|
Totals: |
# Bundles |
BdFt |
Cubic Meters: |
(This document is issued under a program officially approved by the Animal, Plant, Health, and Inspection Service of the U.S. Department of Agriculture. The products covered by this document are subject to pre-shipment inspection by that Agency. No liability shall be attached to the U.S. Department of Agriculture or any representatives of the Department with respect to this certificate.)
AUTHORIZED PERSON RESPONSIBLE FOR CERTIFICATION
Name (print) _ |
Title _ |
I certify that the products described above satisfy the Kiln Drying requirements listed under Certificate Standard and are bark free. |
|
Signature _ |
Date _ |
NATIONAL HARDWOOD LUMBER ASSOCIATION VALIDATION
Name (print) |
Authorized signature |
Title |
Date |
National Hardwood Lumber Association PO Box 34518 | Memphis, TN 38184-0518 | Ph. 901-377-1818 | Fax 901-347-0034 | www.nhla.com
PLEASE SIGN THIS FORM IN BLUE INK
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/65 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 18. decembris)
par to, ka Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Angliju, Skotiju un Velsu piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9167)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(2013/781/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,
tā kā:
(1) |
Ja kūtsmēslu daudzums, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz vienu hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un minētās daļas a) apakšpunktā norādītā, minētais daudzums jānosaka tā, lai nekavētu minētās direktīvas 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, un jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, ilgiem veģetācijas periodiem un kultūrām ar lielu slāpekļa patēriņu. |
(2) |
Komisija 2009. gada 29. maijā pieņēma Lēmumu 2009/431/EK, ar ko Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Angliju, Skotiju un Velsu piešķir atkāpi, ko tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (2), atļaujot izmantot kūtsmēslus apmērā, kas nepārsniedz 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā, ievērojot konkrētus nosacījumus, saskaņā ar rīcības programmām Anglijā (2008. gada Noteikumi Nr. 2349), Skotijā (2008. gada Noteikumi Nr. 298 ar grozījumiem) un Velsā (2008. gada Noteikumi Nr. 3143); šā lēmuma spēkā esības termiņš ir 2012. gada 31. decembris. |
(3) |
Ar Lēmumu 2009/431/EK piešķirtā atkāpe attiecās uz 433 saimniecībām 2010. gadā (no tām 425 bija Anglijā, 6 Skotijā un 2 Velsā), 404 saimniecībām 2011. gadā (no tām 396 bija Anglijā, 7 Skotijā un 1 Velsā) un 390 saimniecībām 2012. gadā (no tām 385 bija Anglijā, 4 Skotijā un 1 Velsā). Ar Lēmumu 2009/431/EK piešķirtā atkāpe Apvienotajā Karalistē 2009.–2012. gadā attiecās uz aptuveni 110 000 mājlopu (kas atbilst 0,9 % no mājlopu kopskaita), 45 000 hektāru zālaugu platības (kas atbilst 0,4 % kopējās platības) un 5 000 hektāru aramzemes (kas atbilst 0,1 % kopējās platības). |
(4) |
Apvienotā Karaliste 2012. gada 20. decembrī iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt atkāpes termiņu atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai ar tiem pašiem nosacījumiem, kas noteikti Lēmumā 2009/431/EK. |
(5) |
Apvienotā Karaliste ir pieņēmusi rīcības programmas 2013.–2016. gadam atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 5. pantam, pieņemot šādus noteikumus: 2008. gada Noteikumus par nitrātu piesārņojuma novēršanu (Likumpamatotais akts (LA) Nr. 2008/2349) un grozošos noteikumus LA Nr. 2009/3160, LA Nr. 2012/1849, LA Nr. 2013/1001 un LA Nr. 2013/2619 attiecībā uz Angliju; 2008. gada Noteikumus par rīcības programmu pret nitrātiem jutīgu zonu aizsardzībai (Skotijas LA Nr. 2008/298) un grozošos noteikumus (Skotijas) LA Nr. 2013/123 attiecībā uz Skotiju; 2013. gada (Velsas) Noteikumus par nitrātu piesārņojuma novēršanu (LA Nr. 2013/2506 (W. 245)) attiecībā uz Velsu. |
(6) |
Saskaņā ar LA Nr. 2013/2619 attiecībā uz Angliju, Skotijas 2002. gada LA Nr. 276 un Skotijas LA Nr. 546 attiecībā uz Skotiju un LA Nr. 2013/2506 (W. 245) attiecībā uz Velsu noteiktās apdraudētās teritorijas, uz kurām attiecas rīcības programmas, aptver 58 % kopējās platības Anglijā, 14 % kopējās platības Skotijā un 2,3 % kopējās platības Velsā. |
(7) |
Iesniegtie dati par ūdens kvalitāti liecina, ka attiecībā uz pazemes ūdeņiem Anglijā 85 % pazemes ūdensobjektu vidējā nitrātu koncentrācija ir mazāka par 50 mg/l nitrātu un 60 % pazemes ūdensobjektu nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l nitrātu. Velsā 95 % pazemes ūdensobjektu vidējā nitrātu koncentrācija ir mazāka par 50 mg/l un 87 % pazemes ūdensobjektu nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l. Skotijā vairāk nekā 87 % pazemes ūdensobjektu vidējā nitrātu koncentrācija ir mazāka par 50 mg/l un 62 % pazemes ūdensobjektu nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l. Attiecībā uz virszemes ūdeņiem Anglijā vairāk nekā 59 % monitoringa objektu vidējā nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l un 8 % monitoringa objektu vidējā nitrātu koncentrācija pārsniedz 50 mg/l. Skotijā un Velsā vairāk nekā 95 % monitoringa objektu vidējā nitrātu koncentrācija ir mazāka par 25 mg/l. Skotijā vidējā nitrātu koncentrācija nevienā monitoringa objektā nepārsniedz 50 mg/l nitrātu, savukārt Velsā 1 % monitoringa objektu vidējā nitrātu koncentrācija pārsniedz 50 mg/l. |
(8) |
Izskatījusi Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu un ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar Lēmumā 2009/431/EK paredzēto atkāpi, Komisija uzskata, ka Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pieprasītais kūtsmēslu daudzums – 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā – nekavēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja tiks ievēroti daži stingri nosacījumi. |
(9) |
Apvienotās Karalistes iesniegtie pamatojuma dokumenti liecina, ka pieprasītais daudzums – 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā no ganību dzīvnieku mēsliem ganību saimniecībās – ir pamatots, norādot objektīvus kritērijus, piemēram, lielu nokrišņu neto daudzumu, ilgus veģetācijas periodus un lielus to zālaugu ražas apjomus, kuri patērē daudz slāpekļa. |
(10) |
Lēmuma 2009/431/EK termiņš ir 2012. gada 31. decembris. Lai nodrošinātu, ka attiecīgie lauksaimnieki var turpināt izmantot atkāpes sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2009/431/EK spēkā esības termiņu. |
(11) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 9. pantu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Apvienotās Karalistes 2012. gada 20. decembra vēstulē attiecībā uz Angliju, Skotiju un Velsu pieprasīto atkāpi, kas atļauj lietot vairāk kūtsmēslu, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un minētās daļas a) apakšpunktā, piešķir, nosakot pienākumu ievērot šajā lēmumā noteiktos nosacījumus.
2. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:
a) |
“ganību saimniecības” ir saimniecības, kurās 80 % vai vairāk no lauksaimnieciski izmantojamās platības, kurā var lietot kūtsmēslus, aizņem zālāji; |
b) |
“ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamos teļus), aitas, brieži, kazas un zirgi; |
c) |
“zālāji” ir pastāvīgas zālaugu platības vai pagaidu zālaugu platības (pagaidu platības laiž atmatā uz laiku līdz četriem gadiem); |
d) |
“zemes gabals” ir atsevišķs lauks vai lauku grupa, kas audzēto kultūraugu, augsnes tipa un mēslošanas prakses ziņā ir viendabīga. |
3. pants
Darbības joma
Šo lēmumu piemēro ganību saimniecībām, katru gadījumu izskatot atsevišķi un ar priekšnoteikumu, ka tiek ievēroti 4., 5. un 6. pantā izklāstītie nosacījumi.
4. pants
Ikgadēja pieteikšanās un saistības
1. Lauksaimnieki, kas vēlas izmantot šajā lēmumā paredzēto atkāpi, ik gadu iesniedz pieteikumu kompetentajām iestādēm.
2. Līdztekus 1. punktā minētajai ikgadējai pieteikuma iesniegšanai viņi rakstiski apņemas izpildīt 5. un 6. pantā paredzētos nosacījumus.
5. pants
Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošana
1. Ganību dzīvnieku kūtsmēslu daudzums, ko ik gadu izkliedē ganību saimniecību platībās, tostarp pašu dzīvnieku atstātie mēsli, nedrīkst pārsniegt kūtsmēslu daudzumu, kas satur 250 kg slāpekļa uz hektāru, ievērojot 2.–7. punktā noteiktos nosacījumus.
2. Kopējā slāpekļa ienese nepārsniedz ne attiecīgā kultūrauga paredzamās vajadzības pēc barības vielām, ņemot vērā augsnes nodrošināto slāpekļa daudzumu, ne saimniecībai piemērojamo slāpekļa normu kas noteikta Nitrātu rīcības programmā.
3. Katrai saimniecībai ir mēslošanas plāns, kurā aprakstīta lauksaimniecības zemes gabalu augseka un plānotais kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantojums. Šis plāns saimniecībā tiek sagatavots līdz katra kalendārā gada 1. martam. Mēslošanas plānā obligāti norāda šādus datus:
a) |
augsekas plānu, kurā uzrādīta to zemes gabalu platība akros, kuros aug zālaugi, un to zemes gabalu platība akros, kuros aug citi kultūraugi, kā arī shematiska karte, kurā norādīts atsevišķo zemes gabalu izvietojums; |
b) |
mājlopu skaits, to turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas apraksts, norādot arī datus par kūtsmēslu krātuves tilpumu; |
c) |
saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa un fosfora satura aprēķins; |
d) |
no saimniecības izvesto vai tai piegādāto kūtsmēslu daudzums, veids un raksturlielumi; |
e) |
paredzamais kultūraugiem vajadzīgais slāpekļa un fosfora daudzums katrā zemes gabalā; |
f) |
augsnes analīžu rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora saturu; |
g) |
tā mēslošanas līdzekļa veids, kuru plānots izmantot; |
h) |
aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar kūtsmēsliem; |
i) |
aprēķins par slāpekļa un fosfora daudzumu, ko katrā zemes gabalā iestrādā ar ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem un citiem mēslošanas līdzekļiem. |
Lai nodrošinātu saskaņotību starp plāniem un faktisko lauksaimniecības praksi, plānus atjaunina ne vēlāk kā septiņas dienas pēc jebkādu izmaiņu ieviešanas lauksaimniecības praksē.
4. Katrs lauksaimnieks reģistrē datus mēslošanas pārskatā, kurā ietverama arī informācija par slāpekļa un fosfora ieneses pārvaldību. To par katru kalendāro gadu iesniedz kompetentajai iestādei.
5. Katras tādas ganību saimniecības lauksaimnieks, kurai piemēro atkāpi, piekrīt tam, ka 4. panta 1. punktā minētajam pieteikumam, mēslošanas plānam un mēslošanas pārskatam var veikt pārbaudi.
6. Katrs lauksaimnieks, kura saimniecībai piemēro atkāpi, regulāri veic augsnes slāpekļa un fosfora satura analīzi, lai nodrošinātu precīzu mēslošanu.
Paraugu ņemšana un analīze jāveic vismaz reizi četros gados visos lauksaimniecības zemes gabalos, kuri augsekas un augsnes īpašību ziņā ir viendabīgi.
Veic vismaz vienu analīzi uz katriem pieciem lauksaimniecības zemes hektāriem.
Augsnes slāpekļa un fosfora satura analīžu rezultāti ir pieejami katrā saimniecībā, kurai piemēro atkāpi.
7. Kūtsmēslus nedrīkst izkliedēt rudenī pirms zāles audzēšanas.
6. pants
Zemes apsaimniekošana
1. Vismaz astoņdesmit procentos no saimniecību platībām, kuras apstrādā ar kūtsmēsliem, audzē zāli.
2. Lauksaimnieki, kas izmanto individuālo atkāpi, veic šādus pasākumus:
a) |
pagaidu zālaugu platības smilšainā augsnē uzar pavasarī; |
b) |
visu veidu augsnēs pēc zālāja uzaršanas tūlīt sēj tādus kultūraugus, kas uzņem daudz slāpekļa; |
c) |
augsekā neiekļauj pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli. |
3. Tomēr 2. punkta c) apakšpunkts neattiecas uz āboliņu zālaugu platībās, kurās āboliņa ir mazāk par 50 %, vai uz citiem pākšaugiem ar zāles pasēju.
7. pants
Monitorings
1. Kompetentās iestādes nodrošina, ka par katru apgabalu tiek izveidotas un ik gadu atjauninātas kartes, kurās attēlota ganību saimniecību procentuālā daļa, mājlopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, uz ko attiecas individuālās atkāpes, kā arī kartes par vietējo zemes izmantojumu.
2. Lai nodrošinātu datus par slāpekļa un fosfora koncentrāciju augsnes ūdeņos, minerālo slāpekli augsnes profilā un nitrātu koncentrāciju pazemes un virszemes ūdensobjektos, gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, veic augsnes, virszemes ūdensobjektu un pazemes ūdensobjektu monitoringu. Monitoringu veic saimniecības lauku mērogā ar lauksaimniecisko darbību saistītās noteces monitoringa baseinos. Monitoringa objekti aptver galvenos augsnes tipus, mēslošanas prakses veidus un kultūraugu veidus.
3. Pastiprinātu ūdens monitoringu veic lauksaimnieciskajos sateces baseinos, kas atrodas visvairāk apdraudēto ūdensobjektu tuvumā.
4. Apsekojumus par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi veic saimniecībās, kam piemēro individuālo atkāpi. Iegūto informāciju un datus no barības vielu analīzes, kas minēta 5. panta 6. punktā, un monitoringa, kas minēts šā panta 2. punktā, izmanto nitrātu un fosfora zudumu apmēra modelēšanas aprēķinos par saimniecībām, kam piemēro atkāpi.
8. pants
Pārbaudes
1. Kompetentās iestādes nodrošina, ka visiem atkāpes pieteikumiem veic administratīvo pārbaudi. Ja pārbaudes rezultāti liecina, ka 5. un 6. pantā paredzētie nosacījumi nav ievēroti, par to informē pieteikuma iesniedzēju. Šādā gadījumā pieteikumu uzskata par noraidītu.
2. Pamatojoties uz riska analīzi, iepriekšējo gadu pārbaužu rezultātiem un to tiesību aktu piemērošanas vispārējo izlases veida pārbaužu rezultātiem, ar ko īsteno Direktīvu 91/676/EEK, izveido klātienes inspekciju programmu. Klātienes inspekcijas veic vismaz 5 % saimniecību, kurām piemēro individuālo atkāpi, lai pārbaudītu, vai tiek izpildīti šā lēmuma 5. un 6. pantā izklāstītie nosacījumi. Ja pārbaudēs tiek konstatēta neatbilstība nosacījumiem, lauksaimnieku par to informē. Šādā gadījumā atkāpes pieprasījumu par nākamo gadu uzskata par noraidītu.
3. Kompetentajām iestādēm piešķir vajadzīgās pilnvaras un līdzekļus, lai pārbaudītu atbilstību atkāpei, kas piešķirta ar šo lēmumu.
9. pants
Ziņošana
Kompetentās iestādes katru gadu līdz jūnijam iesniedz ziņojumu, kurā ietverama šāda informācija:
a) |
kartes, kurās attēlota saimniecību procentuālā daļa, mājlopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, uz ko attiecas individuālās atkāpes, par katru apgabalu, kā arī kartes par vietējo zemes izmantojumu, kas minētas 7. panta 1. punktā; |
b) |
pazemes un virszemes ūdensobjektu monitoringa rezultāti attiecībā uz nitrātu un fosfora koncentrāciju, tostarp informācija par ūdens kvalitātes tendencēm, gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, kā arī dati par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti, kā minēts 7. panta 2. punktā; |
c) |
augsnes monitoringa rezultāti attiecībā uz slāpekļa un fosfora koncentrāciju augsnes ūdeņos un minerālo slāpekli augsnes profilā gan apstākļos, kad atkāpi piemēro, gan apstākļos, kad to nepiemēro, kā minēts 7. panta 2. punktā; |
d) |
kopsavilkums un novērtējums par datiem, kas iegūti pastiprinātā ūdens monitoringa procesā, kurš minēts 7. panta 3. punktā; |
e) |
šā lēmuma 7. panta 4. punktā minēto vietējā zemes izmantojuma, augsekas un lauksaimniecības prakses apsekojumu rezultāti; |
f) |
šā lēmuma 7. panta 4. punktā minēto modelēšanas aprēķinu rezultāti par nitrātu un fosfora zudumu attiecībā uz saimniecībām, kam piemēro individuālo atkāpi; |
g) |
atkāpes nosacījumu ievērošanas novērtējums, kura pamatā ir pārbaudes saimniecību līmenī, un informācija par saimniecībām, kas nav ievērojušas nosacījumus, pamatojoties uz 8. panta 1. un 2. punktā minēto administratīvo pārbaužu un klātienes inspekciju rezultātiem. |
10. pants
Piemērošana
Šo lēmumu piemēro saistībā ar noteikumiem, ar ko nosaka apdraudētās teritorijas Anglijā (LA Nr. 2013/2619), Skotijā (Skotijas 2002. gada LA Nr. 276 un Skotijas 2002. gada LA Nr. 546) un Velsā (LA Nr. 2013/2506 (W. 245)), un saistībā ar noteikumiem, ar ko īsteno rīcības programmu Anglijā (LA Nr. 2008/2349 un grozošie noteikumi LA Nr. 2009/3160, LA Nr. 2012/1849, LA Nr. 2013/1001 un LA Nr. 2013/2619), Skotijā (Skotijas LA Nr. 2008/298 un grozošie noteikumi Skotijas LA Nr. 2013/123) un Velsā (LA Nr. 2013/2506 (W. 245)).
Šis lēmums zaudē spēku 2016. gada 31. decembrī.
11. pants
Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.
Briselē, 2013. gada 18. decembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Janez POTOČNIK
(1) OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.
(2) OV L 141, 6.6.2009., 48. lpp.
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/69 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 18. decembris),
ar kuru groza Lēmumu 2002/757/EK attiecībā uz prasību par fitosanitāro sertifikātu tādiem Acer macrophyllum Pursh un Quercus spp. L. zāģmateriāliem bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, saistībā ar kaitīgo organismu Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9181)
(2013/782/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta ceturto teikumu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Lēmumā 2002/757/EK (2) ir prasība, ka dalībvalstīm jāpieņem pasākumi, lai aizsargātos pret kaitīgā organisma Phytopthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov., kurš nav minēts Direktīvas 2000/29/EK I vai II pielikumā, ievešanu un izplatīšanos Savienībā. |
(2) |
Savienībā nedrīkst ievest tādus Acer macrophyllum Pursh un Quercus spp. L. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, ja vien tiem nav pievienots Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunktā un Lēmuma 2002/757/EK pielikuma 2. punktā paredzētais fitosanitārais sertifikāts. |
(3) |
Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu sniegto informāciju, Komisija ir ņēmusi vērā, ka ASV Lauksaimniecības departamenta Dzīvnieku un augu veselības inspekcijas dienests ir apstiprinājis tādu oficiālu sertifikācijas programmu attiecībā uz lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanu, kuru pārvalda ASV Nacionālā lapkoku zāģmateriālu asociācija (NHLA). |
(4) |
Sertifikācijas programma attiecībā uz lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanu nodrošina, ka apstiprinātie lapkoku apstrādes uzņēmumi Amerikas Savienotajās Valstīs ievēro lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas standartu. Šis standarts nodrošina, ka visas saskaņā ar šo programmu eksportētās lapkoku zāģmateriālu daļas ir kameržāvētas, līdz to mitruma saturs sasniedz mazāk par 20 % no svara, izmantojot kameržāvēšanas režīmu, un tās ir bez mizas. |
(5) |
Minētais standarts nodrošina arī to, ka visiem kameržāvētajiem lapkoku saišķiem tiek piestiprināta NHLA izdota metāla identifikācijas piespraude, uz kuras ir zīmogs “NHLA – KD”, kā arī katram saišķim piešķirts unikāls numurs. Visi piešķirtie numuri ir uzskaitīti atbilstošajā lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas sertifikātā (“kameržāvēšanas sertifikāts”). |
(6) |
Tādēļ būtu jāparedz atkāpe, kas ļauj ievest Savienībā tādus Acer macrophyllum Pursh un Quercus spp. L. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, ja tiem fitosanitārā sertifikāta vietā ir pievienots kameržāvēšanas sertifikāts un ir ievēroti konkrēti nosacījumi. |
(7) |
Komisijai būtu jānodrošina, ka Amerikas Savienotās Valstis dara pieejamu visu tehnisko informāciju, kāda nepieciešama minētās programmas darbības novērtēšanai. Turklāt dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāvērtē, kā tiek lietotas NHLA identifikācijas piespraudes un saistītie kameržāvēšanas sertifikāti. |
(8) |
Atkāpe, kas paredzēta 3. panta 1. punkta otrajā daļā Lēmumā 2002/757/EK, kurš grozīts ar šo lēmumu, būtu jāpiemēro līdz 2016. gada 30. novembrim, lai saskaņotu to ar Komisijas Īstenošanas lēmuma 2013/780/ES (3) prasībām. Tāpēc Lēmums 2002/757/EK būtu attiecīgi jāgroza. Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumu 2002/757/EK groza šādi:
1) |
lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Uzņēmīgos augus un uzņēmīgos kokus var ievest Savienības teritorijā vienīgi tad, ja tie atbilst neatliekamajiem fitosanitārajiem pasākumiem, kas noteikti šā lēmuma I pielikuma 1.a un 2. punktā, ja ir izpildītas Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta pirmajā daļās minētās formalitātes un ja pēc šīm formalitātēm attiecībā uz kaitīgā organisma ārpuseiropas izolātu klātbūtni ir konstatēts, ka uzņēmīgajos augos un uzņēmīgajos kokos nav kaitīgā organisma. Atkāpjoties no pirmās daļas, līdz 2016. gada 30. novembrim Savienībā, neievērojot šā lēmuma I pielikuma 2. punktu, var ievest tādus Acer macrophyllum Pursh un Quercus spp. L. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, ja vien tie atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti šā lēmuma II pielikumā.”; |
2) |
lēmuma 3. panta 2. un 3. punktā un 5. panta 1. punktā vārdus “šā lēmuma pielikuma” aizstāj ar vārdiem “šā lēmuma I pielikuma” un veic visus vajadzīgos gramatiskos pielāgojumus, kas vajadzīgi šīs aizstāšanas dēļ; |
3) |
iekļauj šādu 6.a pantu: “6.a pants 1. Dalībvalstis rakstveidā informē Komisiju un pārējās dalībvalstis, ja tās ir izmantojušas 3. panta 1. punkta otrajā daļā paredzēto atkāpi. Dalībvalstis, kuras ir izmantojušas atkāpi, līdz katra gada 15. jūlijam sniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm informāciju par tādu sūtījumu skaitu, kas iepriekšējā gadā importēti saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 1. punkta otro daļu, un detalizētu atskaiti par visiem aizturēšanas gadījumiem, kuri minēti šā panta 2. punktā. 2. Ne vēlāk kā divu darbdienu laikā pēc aizturēšanas dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par visiem sūtījumiem, kas ievesti to teritorijā saskaņā ar 3. panta 1. punkta otro daļu, bet neatbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. 3. Komisija pieprasa Amerikas Savienotajām Valstīm sniegt tai visu tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai Komisija varētu novērtēt lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas sertifikācijas programmas darbību.”; |
4) |
lēmuma pielikuma nosaukumu maina uz “I pielikums”; |
5) |
lēmumam pievieno jaunu II pielikumu, kura teksts iekļauts šā lēmuma pielikumā. |
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2013. gada 18. decembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Tonio BORG
(1) OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.
(2) Komisijas 2002. gada 19. septembra Lēmums 2002/757/EK par pagaidu neatliekamiem fitosanitāriem pasākumiem, lai novērstu Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. ievešanu un izplatību Kopienā (OV L 252, 20.9.2002., 37. lpp.).
(3) Komisijas 2013. gada 18. decembra Īstenošanas lēmums 2013/780/ES, ar ko paredz atkāpi no Padomes Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunkta attiecībā uz tādiem Quercus L., Platanus L. un Acer saccharum Marsh. zāģmateriāliem bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 61. lpp.).
PIELIKUMS
“II PIELIKUMS
I DAĻA
3. panta 1. punkta otrajā daļā minētie nosacījumi
3. panta 1. punkta otrajā daļā minētie nosacījumi, saskaņā ar ko Savienībā drīkst ievest tādus Acer macrophyllum Pursh un Quercus spp. L. zāģmateriālus bez mizas, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un attiecībā uz kuriem nav ievērotas I pielikuma 2. punkta prasības, ir šādi:
1) |
koksne ir ražota tādā kokzāģētavā vai apstrādāta tādās atbilstošās telpās, ko attiecībā uz dalību lapkoku zāģmateriālu kameržāvēšanas sertifikācijas programmā (“programma”) apstiprinājusi un revidējusi ASV Nacionālā lapkoku zāģmateriālu asociācija (NHLA); |
2) |
koksne ir žāvēta kamerā, līdz tās mitruma saturs, kas izteikts sausnas procentos, sasniedz mazāk par 20 %; tas panākts ar piemērotu laika/temperatūras režīmu; |
3) |
pēc tam, kad ir izpildīts 2) punktā minētais nosacījums, 1) punktā minētās kokzāģētavas atbildīgā amatpersona katram saišķim piestiprina standarta identifikācijas piespraudi vai minētās amatpersonas vadībā to dara cits darbinieks. Uz katras identifikācijas piespraudes ir zīmogs “NHLA – KD”, kā arī katram saišķim piešķirts unikāls numurs; |
4) |
lai nodrošinātu 2) un 3) punktā minēto nosacījumu izpildi, koksni pakļauj pārbaudes sistēmai, kas izveidota programmas ietvaros un ietver pārbaudi pirms nosūtīšanas, kā arī neatkarīgu trešās puses kontrolieru, kuriem ir šādu pienākumu veikšanai vajadzīgās kvalifikācijas un atļaujas, veiktu uzraudzību apstiprinātajās kokzāģētavās. ASV Lauksaimniecības departamenta Dzīvnieku un augu veselības inspekcijas dienests veic neregulāras pārbaudes pirms nosūtīšanas un reizi sešos mēnešos pārbauda NHLA uzskaiti un procedūras, kas saistītas ar programmu, neatkarīgos trešās puses kontrolierus un kokzāģētavas, un pārējās attiecīgās telpas, kuras piedalās programmā; |
5) |
koksnei ir pievienots standarta “kameržāvēšanas sertifikāts”, kurš atbilst šā pielikuma II daļā iekļautajam paraugam un kuru ir izdevusi persona vai personas, kam ir tiesības piedalīties programmā, un kuru ir validējis NHLA inspektors. Kameržāvēšanas sertifikāts ir aizpildīts, un tajā ir iekļauta informācija par zāģmateriālu bez mizas daudzumu kubikpēdās un kubikmetros. Sertifikātā ir norādīts arī saišķu kopējais skaits un katras šiem saišķiem piešķirtās identifikācijas piespraudes numurs. |
II DAĻA
Kameržāvēšanas sertifikāta paraugs
Agreement No. 07-8100-1173-MU
Cert #. xxxxx-xxxxx
CERTIFICATE OF KILN DRYING
Sawn Hardwood Lumber
Lumber Kiln Dried by |
Consignee |
Name of Company: |
Name: |
Address: |
Address: |
City/State/Zip: |
City/State/Zip: |
Phone: |
Country: |
Order #: |
Port: |
Invoice #: |
Container #: |
Customer PO#: |
|
Certificate Standard: This certifies that the lumber described below is of the allowed genera Quercus sp. and/or Platanus sp. and/or the species Acer saccharum and/or Acer macrophyllum; and has met the treatment requirements of the Dry Kiln Operators Manual and is bark free.
Description of Consignment:
Botanical Name of wood:
List species, thickness, grade of various items contained in shipment:
Bundle Numbers |
Clip ID Numbers |
Board Footage |
Cubic Meters |
|
|
|
|
Totals: |
# Bundles |
BdFt |
Cubic Meters: |
(This document is issued under a program officially approved by the Animal, Plant, Health, and Inspection Service of the U.S. Department of Agriculture. The products covered by this document are subject to pre-shipment inspection by that Agency. No liability shall be attached to the U.S. Department of Agriculture or any representatives of the Department with respect to this certificate.)
AUTHORIZED PERSON RESPONSIBLE FOR CERTIFICATION
Name (print) _ |
Title _ |
I certify that the products described above satisfy the Kiln Drying requirements listed under Certificate Standard and are bark free. |
|
Signature _ |
Date _ |
NATIONAL HARDWOOD LUMBER ASSOCIATION VALIDATION
Name (print) |
Authorized signature |
Title |
Date |
National Hardwood Lumber Association PO Box 34518, Memphis, TN 38184-0518 | Ph. 901-377-1818 | Fakss: 901-347-0034 | www.nhla.com
PLEASE SIGN THIS FORM IN BLUE INK”
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/73 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 18. decembris),
ar ko nosaka, ka tā atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšana, kurš noteikts saskaņā ar stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, attiecībā uz Peru izcelsmes banānu importu 2013. gadā nav atbilstīga
(2013/783/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regulu (ES) Nr. 19/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (1), un jo īpaši tās 15. pantu,
tā kā:
(1) |
Stabilizācijas mehānisms banāniem tika ieviests ar Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, kas pagaidu kārtā stājās spēkā attiecībā uz Kolumbiju un Peru attiecīgi 2013. gada 1. augustā un 2013. gada 1. martā. |
(2) |
Saskaņā ar šo mehānismu un ievērojot Regulas (ES) Nr. 19/2013 15. panta 2. punktu, kad attiecībā uz svaigu banānu (Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras pozīcija 0803 90 10) importu no Kolumbijas vai Peru pārsniegts importa apjoma robežlīmenis, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar kuru tā var noteikt atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšanu Kolumbijas vai Peru izcelsmes banānu importam vai noteikt, ka šāda pagaidu atcelšana nav atbilstīga. |
(3) |
Komisijas lēmums tiek pieņemts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2) 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu. |
(4) |
2013. gada novembrī izrādījās, ka Peru izcelsmes svaigu banānu imports Eiropas Savienībā ir pārsniedzis iepriekšminētajā Tirdzniecības nolīgumā noteikto robežlielumu. |
(5) |
Šajā sakarā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 19/2013 15. panta 3. punktu Komisija izvērtēja attiecīgā importa ietekmi uz situāciju Eiropas Savienības banānu tirgū, cita starpā ņemot vērā šādus faktorus: attiecīgā importa ietekme uz cenu līmeni Savienībā, situācija importa jomā no citiem avotiem, Savienības tirgus vispārējā stabilitāte. |
(6) |
No 2012. gada oktobra līdz 2013. gada septembrim Peru izcelsmes svaigu banānu imports bija tikai 1,8 % no kopējā svaigu banānu importa Eiropas Savienībā (pamatojoties uz Eurostat datiem). |
(7) |
Svaigu banānu imports no citām tradicionālajām importētājām valstīm, proti, Kolumbijas, Kostarikas un Panamas, lielā mērā saglabājās zem robežlielumiem, kas tām noteikti līdzīgos stabilizācijas mehānismos, un pēdējo trīs gadu laikā tām raksturīgas tādas pašas tendences un vienības vērtības. |
(8) |
Salīdzinot ar banānu cenu vidējiem rādītājiem iepriekšējos mēnešos, 2013. gada novembrī Savienības tirgū nav novērotas banānu vidējās vairumtirdzniecības cenas (0,99 EUR/kg) būtiskas izmaiņas. |
(9) |
Turklāt nav pazīmju, ka svaigu banānu imports no Peru, kas pārsniedz noteikto importa apjoma gada robežlīmeni, destabilizējis Savienības tirgu vai ka tas būtiski ietekmējis ES ražotāju stāvokli. |
(10) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto izvērtējumu, Komisija ir secinājusi, ka atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšana attiecībā uz Peru izcelsmes banānu importu nav atbilstīga. Komisija turpinās cieši uzraudzīt banānu importu no Peru, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšana attiecībā uz tādu svaigu banānu importu no Peru, kuri klasificēti Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0803 90 10, 2013. gadā nav atbilstīga.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2013. gada 18. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 17, 19.1.2013., 1. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/75 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 18. decembris),
ar kuru groza Padomes Direktīvas 91/68/EEK E pielikumā iekļauto veselības sertifikātu I, II un III paraugu, kas izmantojami Savienības iekšējai tirdzniecībai ar nokaušanai, nobarošanai un vaislai paredzētām aitām un kazām
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9208)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/784/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1991. gada 28. janvāra Direktīvu 91/68/EEK par dzīvnieku veselības prasībām, kas ietekmē aitu un kazu tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Direktīva 91/68/EEK paredz dzīvnieku veselības nosacījumus, kas reglamentē Savienības iekšējo tirdzniecību ar aitām un kazām. Cita starpā tā nosaka, ka, pārvadājot aitas un kazas uz galamērķi, tām jābūt pievienotam direktīvas E pielikuma I, II vai III paraugam atbilstīgam veselības sertifikātam. |
(2) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 (2) ir paredzēti noteikumi liellopu, aitu un kazu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Minētās regulas VII pielikumā izklāstīti pasākumi TSE kontrolei un apkarošanai. Turklāt minētās regulas VIII pielikuma A nodaļā paredzēti nosacījumi Savienības iekšējai tirdzniecībai ar dzīviem dzīvniekiem, spermu un embrijiem. Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļa nesen tika grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 630/2013 (3). |
(3) |
Lai atspoguļotu prasības, kas attiecībā uz Savienības iekšējo tirdzniecību ar nobarošanai un vaislai paredzētām aitām un kazām ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 999/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 630/2013, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/445/ES (4) nesen tika grozīts Direktīvas 91/68/EEK E pielikumā iekļautais veselības sertifikātu II un III paraugs. |
(4) |
Šajā grozīšanas procesā kļūdas dēļ tika izlaista iespēja, ievērojot konkrētus nosacījumus, pārvietot vaislas aitas un kazas uz dalībvalstīm, kurās ir apstiprinātas klasiskās skrepi slimības kontroles programmas. Tādēļ būtu jāgroza II daļas II.9. punkts Direktīvas 91/68/EEK E pielikumā iekļautā veselības sertifikāta III paraugā, kas paredzēts Savienības iekšējai tirdzniecībai ar vaislai paredzētām aitām un kazām. |
(5) |
Turklāt, lai novērstu jebkādu divdomību, nepieciešams pārskatīt dažas atsauces uz Regulu (EK) Nr. 999/2001 Direktīvas 91/68/EK E pielikumā iekļautajā veselības sertifikāta II paraugā, kas paredzēts Savienības iekšējai tirdzniecībai ar nobarojamām aitām un kazām, un veselības sertifikāta III paraugā, kas paredzēts Savienības iekšējai tirdzniecībai ar vaislas aitām un kazām. |
(6) |
Tādēļ būtu jāgroza veselības sertifikāta II un III paraugs Direktīvas 91/68/EEK E pielikumā, lai pareizi atspoguļotu tās prasības attiecībā uz Savienības iekšējo tirdzniecību ar nobarošanai un vaislai paredzētām aitām un kazām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 999/2001, kura grozīta ar Regulu (ES) Nr. 630/2013. |
(7) |
Bez tam, lai nodrošinātu konsekventu terminoloģijas lietojumu visos veselības sertifikātu paraugos, kas paredzēti Savienības iekšējai tirdzniecībai ar aitām un kazām un iekļauti Direktīvas 91/68/EEK E pielikumā, šie veselības sertifikātu paraugi būtu jāgroza un jāaizstāj ar šā lēmuma pielikumā iekļautajiem veselības sertifikātu paraugiem – I, II un III. |
(8) |
Tādēļ Direktīva 91/68/EEK būtu attiecīgi jāgroza. |
(9) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Direktīvas 91/68/EEK E pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2013. gada 18. decembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Tonio BORG
(1) OV L 46, 19.2.1991., 19. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).
(3) Komisijas 2013. gada 28. jūnija Regula (ES) Nr. 630/2013, ar kuru groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 179, 29.6.2013., 60. lpp.).
(4) Komisijas 2013. gada 29. augusta Īstenošanas lēmums 2013/445/ES, ar ko groza Padomes Direktīvas 91/68/EEK E pielikumu attiecībā uz veselības sertifikātu paraugiem Savienības iekšējai tirdzniecībai ar aitām un kazām un veselības prasībām saistībā ar skrepi slimību (OV L 233, 31.8.2013., 48. lpp.).
PIELIKUMS
“E PIELIKUMS
I PARAUGS
II PARAUGS
III PARAUGS
Labojumi
20.12.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 346/89 |
Labojums Komisijas 2013. gada 12. decembra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1363/2013, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem attiecībā uz termina “inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls” definīciju
( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 343, 2013. gada 19. decembris )
Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1363/2013 publikāciju uzskata par spēku zaudējušu.