ISSN 1977-0715 doi:10.3000/19770715.L_2013.129.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
56. sējums |
|
|
||
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
REGULAS
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/1 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 430/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1) |
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 15. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu. |
(2) |
Procedūra tika sākta ar 2012. gada 16. februārī publicētu paziņojumu par procedūras sākšanu (3) pēc tam, kad 2012. gada 3. janvārī Eiropas Savienības Kaļamā čuguna cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību, pārstāvot ražotājus, kas ražo vairāk nekā 50 % no kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (“kaļami vītņoti savienotājelementi”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
(3) |
Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
2. Turpmākā procedūra
(4) |
Pēc tam, kad tika izpausti būtiski fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Tika arī uzklausītas personas, kuras to pieprasīja. |
(5) |
Komisija turpināja vākt un analizēt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. |
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(6) |
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražojums, kuru tā importē, nav attiecīgais ražojums, jo tam ir dažas tehniskas īpatnības. Minētajos kaļamajos savienotājelementos izmanto konusveida vītnes atšķirībā no paralēlām vītnēm, kuras izmanto citos importētos kaļamos savienotājelementos. |
(7) |
Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka, izņemot minētās tehniskās specifikācijas, minētajiem konusveida vītņotajiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības kā citiem importētiem kaļamiem savienotājelementiem. Turklāt attiecībā uz izmantošanu izmeklēšanā atklāja, ka konusveida vītņotie savienotājelementi tiek izmantoti līdzīgi kā citi importētie kaļamie savienotājelementi. Vienā dalībvalstī, kurā izmanto abus veidus, tika konstatēts, ka tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
(8) |
Viena ieinteresētā persona iebilda, ka kaļamā baltserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot Savienībā, savukārt kaļamā melnserdes čuguna vītņotus savienotājelementus var pārdot vienīgi AK, Īrijas Republikā, Maltā un Kiprā. Tādēļ, pēc tās domām, kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi Savienības tirgū savā starpā konkurē tikai daļēji. |
(9) |
Tomēr izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa importēto kaļamā melnserdes čuguna vītņotu savienotājelementu, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs, nonāk kontinentālās Eiropas valstīs, piemēram, Vācijā, Itālijā, Polijā vai Spānijā. Tādēļ secināms, ka kaļamā melnserdes un baltserdes čuguna vītņoti savienotājelementi pilnībā konkurē savā starpā visā Savienības tirgū, nevis tikai dažās dalībvalstīs. |
(10) |
Importētājs atkārtoti apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijai nebūtu jāattiecas uz kompresijas savienotājelementu galvenajām sastāvdaļām. Minētais importētājs apgalvoja, ka kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas izmanto citādi, un iesniedza pierādījumus, ka kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu vītni var viegli nošķirt no standarta savienotājelementu vītnes, jo to veido saskaņā ar citu ISO standartu (4). Izvērtējot iesniegtos pierādījumus, tika secināts, ka būtu attiecīgi jāierobežo ražojumu klāsts. |
(11) |
Divas citas ieinteresētās personas centās pārliecināt par kaļamu dzelzs elektroizolācijas savienotājelementu un jo īpaši kaļamu dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu, kuras ir visu elektroizolācijas cauruļu un savienotājelementu montāžas galvenā sastāvdaļa, izslēgšanu no ražojumu klāsta. Tās iebilda, ka šādas savienojumu kārbas izmanto atšķirīgām vajadzībām (t. i., elektroinstalācijas sistēmu ierobežošanai un aizsardzībai, pretēji gāzes vai ūdens plūsmas nodrošināšanai pret sūcēm, kā tas ir šajā procedūrā izmeklējamo standarta savienotājelementu gadījumā). Tās var arī viegli nošķirt no citiem savienotājelementiem (pēc importēšanas izmantojot tos instalācijas sistēmās, tiem ir viegli vāki, kas dod iespēju viegli piekļūt kabeļiem, bet gāzes vai šķidruma gadījumā tiem jābūt pilnīgi noslēgtiem). Rūpīgi apsverot minētos argumentus, tika secināts, ka kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. |
(12) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par piemērotu pārskatīt pagaidu regulā noteikto ražojumu klāsta definīciju. Tādēļ saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 7307 19 10, izņemot kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka. |
(13) |
Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 17. līdz 21. un 23. līdz 28. apsvērumā. |
C. ATLASE
(14) |
Pēc pagaidu izpaušanas no Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem un nesaistītajiem importētājiem netika saņemtas piezīmes par atlasi. Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 29. līdz 31. apsvērumā. |
D. DEMPINGS
1. Ķīnas Tautas Republika
1.1. Tirgus ekonomikas režīms un individuāls režīms
(15) |
Tā kā par tirgus ekonomikas režīmu un individuālu režīmu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi pagaidu regulas 32. līdz 46. apsvērumā. |
1.2. Analogā valsts
(16) |
Tā kā par analogo valsti nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 47. līdz 53. apsvērumā. |
1.3. Normālā vērtība, eksporta cena, salīdzinājums
(17) |
Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālā vērtība būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdevumiem, ja tie nav veikti reprezentatīvā daudzumā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. Analogās valsts gadījumā apgalvojumu var pieņemt. Tādējādi, lai noteiktu normālo vērtību, tika izmantoti vienīgā analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, pārdevumi iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
(18) |
Tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dempinga starpība būtu jānosaka, izmantojot visus eksporta pārdevumus, un ne tikai attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuri ir tieši salīdzināmi ar analogās valsts ražotāja iekšzemes tirgū pārdotajiem veidiem. Šis apgalvojums tika pieņemts. Šiem tieši nesalīdzināmiem ražojumu veidiem normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz aritmētisko vidējo normālo vērtību salīdzināmiem ražojumu veidiem un koriģējot to, ievērojot tirgus vērtību fizisko īpašību atšķirības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. |
(19) |
Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 54., 59. līdz 61. un 64. līdz 67. apsvērumā. |
1.4. Dempinga starpības
(20) |
Attiecībā uz izlasē iekļautajiem uzņēmumiem katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
(21) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
|
(22) |
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Minēto starpību attiecīgi noteica, pamatojoties uz starpībām, kas bija noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
(23) |
Tādējādi dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica 41,1 % apmērā. |
(24) |
Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar Ķīnas eksporta apjomu, kā noteikts turpmāk 51. apsvērumā. |
(25) |
Tā kā ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, pārstāvēja vairāk nekā 50 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību un ražošanas nozari var uzskatīt par sadrumstalotu, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram bija vislielākā dempinga starpība. |
(26) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
|
2. Indonēzija
2.1. Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums
(27) |
Tā kā par normālo vērtību, eksporta cenu un salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Indonēziju pagaidu regulas 75. līdz 87. un 91. apsvērumā. |
2.2. Dempinga starpības
(28) |
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (vienīgā Indonēzijas uzņēmuma, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no kopējā Indonēzijas eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta tādā pašā līmenī kā uzņēmumam, kas sadarbojās. |
(29) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Indonēzijas uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
|
3. Taizeme
3.1. Normālā vērtība, eksporta cena un salīdzinājums
(30) |
Netika saņemtas piezīmes, kuru dēļ vajadzētu mainīt Taizemei piemērojamo metodoloģiju vai veikto faktisko dempinga aprēķinu. |
(31) |
Tādējādi ar šo tiek apstiprināti konstatējumi attiecībā uz Taizemi par normālo vērību, eksporta cenu un salīdzinājumu pagaidu regulas 75. līdz 88. apsvērumā. |
3.2. Dempinga starpības
(32) |
Dempinga aprēķina pārskatīšanas un pielāgošanas rezultātā vienam no Taizemes ražotājiem eksportētājiem dempinga starpību nedaudz samazināja līdz 15,5 %. Citiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, dempinga starpība tika galīgi apstiprināta pagaidu līmenī. |
(33) |
Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (abu Taizemes uzņēmumu, kas sadarbojās, eksporta apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no kopējā Taizemes eksporta uz Savienību IP laikā), dempinga starpība visiem pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem tika noteikta abu uzņēmumu, kas sadarbojās, augstākās dempinga starpības līmenī. |
(34) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības Taizemes uzņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
|
E. KAITĒJUMS
1. Ražošanas apjoms Savienībā
(35) |
Tā kā par Savienības ražošanas apjomu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. apsvērums. Tiek piebilsts, ka attiecīgajā periodā Savienībā līdzīgo ražojumu ražoja vēl trīs ražotāji, kuri 2008. un 2009. gadā pārtrauca ražošanu, un viens ražotājs, kurš pārtrauca ražošanu apmēram attiecīgā perioda beigās. |
2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(36) |
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas importē attiecīgo ražojumu un tāpēc saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu tās nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares. |
(37) |
Šajā sakarā tika konstatēts, ka abas izlasē iekļautās Savienības ražotāju grupas tiešām importē attiecīgo ražojumu. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums, ka Savienības ražotājs ir arī attiecīgā ražojuma importētājs, automātiski nenozīmē, ka šis Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, katram no minētajiem Savienības ražotājiem šis imports veidoja nelielu daļu salīdzinājumā ar uzņēmumu grupu kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu. Tāpēc tiek apstiprināts, ka abas uzņēmumu grupas tiek uzskatītas par daļu no Savienības ražošanas nozares. |
(38) |
Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka viens Savienības ražotājs nebūtu jāuzskata par daļu no Savienības ražošanas nozares, jo minētais Savienības ražotājs esot saistīts ar attiecīgā ražojuma importētāju. Tomēr, pirmkārt, būtu jānorāda, ka konstatējums par saistību/saikni starp Savienības ražotāju un eksportētāju automātiski nenozīmē, ka minētais Savienības ražotājs izslēdzams no Savienības ražošanas nozares, un, otrkārt, netika sniegti pierādījumi, ka saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, ja tāda pastāv, atbilst pamatregulas 4. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem. Turklāt iespējami saistītā importētāja ievestie daudzumi ir tikai neliela daļa no iespējami saistītā Savienības ražotāja saražotajiem un pārdotajiem daudzumiem. Tāpēc, pat ja tiktu konstatēta saistība/saikne starp Savienības ražotāju un importētāju, Savienības ražotājs joprojām tiktu uzskatīts par daļu no Savienības ražošanas nozares. |
(39) |
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju kaitējuma izvērtējuma vajadzībām tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji, kas attiecīgajā periodā ražoja līdzīgo ražojumu, un tāpēc turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
3. Patēriņš Savienībā
(40) |
Viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes par faktu, ka visā attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pārsniedza tās pārdošanas apjomu. Vienlaicīgi tika ziņots par krājumu samazinājumu, kas nav ticami, jo, palielinoties ražošanai pārsniedzot pārdošanas apjomu, krājumiem būtu jāpalielinās. |
(41) |
Šajā ziņā jāmin: lai gan tika konstatēts, ka sākumā iesniegtā informācija par ražošanas un krājumu apjomu bijusi pareiza, tomēr kļūda tikusi pieļauta informācijā par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā un nav pilnībā ņemts vērā dažu izlasē neiekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms. Tas tika labots, un attiecīgi bija jāpārskata arī Savienības patēriņš un tirgus daļas Savienības tirgū. Tā kā attiecīgajā periodā tika slēgti trīs Savienības ražotāju uzņēmumi, kas minēti pagaidu regulas 113. apsvērumā, Savienības patēriņa pārskatīšanai ir lielāka ietekme attiecīgā perioda sākumā. |
(42) |
Savienības patēriņš ievērojami samazinājās par 28 % laikposmā starp 2008. un 2009. gadu, pēc tam pieauga par 7 procentpunktiem līdz līmenim, kas ir par 21 % zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā reģistrētais patēriņš.
|
4. Imports no attiecīgajām valstīm
4.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(43) |
Attiecībā uz importa apjomiem par dempinga cenām no Indonēzijas tika galīgi apstiprināts, ka tas veidoja tikai aptuveni 2,5 % no visa līdzīgā ražojuma importa uz Savienību IP laikā. Tāpēc var uzskatīt, ka tie neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 9. panta 3. punkta vai PTO antidempinga nolīguma noteikumu nozīmē. |
(44) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir galīgi nolemts neveikt minētā importa kumulāciju ar importu par dempinga cenām no Taizemes un ĶTR. |
(45) |
Attiecībā uz importa no ĶTR un Taizemes kumulatīvo novērtējumu kaitējuma un cēloņsakarības analīzes vajadzībām ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairāku iemeslu dēļ Taizemes imports nebūtu jānovērtē kumulatīvi ar Ķīnas importu. |
(46) |
Pirmkārt, tika apgalvots, ka Taizemes importa pārdošanas apjoms ir daudz zemāks nekā Ķīnas importam un ka Taizemes importa pārdošanas apjoma absolūtie rādītāji samazinās. Tomēr Taizemes importa apjoms nav nenozīmīgs un ir pietiekams, lai varētu veikt kumulāciju. Lai gan Taizemes importa absolūtie rādītāji samazinās, kā norādīts turpmāk 51. apsvēruma tabulā, tās tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 19 %, kā norādīts turpmāk 52. apsvēruma tabulā. |
(47) |
Attiecībā uz cenām tika apgalvots, ka vidēji Taizemes importa cenas ir augstākas nekā Ķīnas importam. Lai gan tā ir, Taizemes importa cenas tomēr ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt cenu atšķirība starp Taizemes importu un Ķīnas importu attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās – no EUR 698 par tonnu 2008. gadā līdz EUR 472 par tonnu IP laikā, kā norādīts pagaidu regulas 108. apsvērumā. |
(48) |
Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 105. apsvēruma saturs. |
4.2. Apjoms, attiecīgā importa par dempinga cenām tirgus daļa, importa cenas un samazinājums
(49) |
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 106. apsvērumā norādītie ĶTR importa apjomi ir pārāk lieli, jo attiecīgais KN kods ietver visus kaļamā čuguna savienotājelementus, ne tikai vītņotus savienotājelementus. |
(50) |
Tāpēc tiek norādīts, ka ne visi saskaņā ar KN kodu paziņotie daudzumi ir uzskatāmi par vītņotiem savienotājelementiem. Pagaidu regulā minētie apjomi jau tika koriģējot samazināti, pamatojoties uz valsts muitas iestāžu sniegto informāciju. Šie apjomi saskan ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju. Ieinteresētajām personām bija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu par to piezīmes. Tomēr neviena no ieinteresētajām personām šajā saistībā nesniedza informāciju ne pirms pagaidu regulas publicēšanas, ne termiņā, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu. Ķīnas Tirdzniecības palāta skaitlisku informāciju par it kā pareizo Ķīnas importa līmeni iesniedza ļoti vēlu – gandrīz divus mēnešus pēc termiņa, kurš piešķirts piezīmju iesniegšanai par pagaidu regulu, un tātad gandrīz vienu gadu pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kad importēšanas apjomi pirmo reizi tika paziņoti sūdzības nekonfidenciālajā redakcijā. Informācijas paziņošana pēc termiņa liedz objektīvas pārbaudes iespēju, ja vien netiek neatļauti pagarināts izmeklēšanas periods, pārsniedzot 15 mēnešu laikposmu, kas noteikts pamatregulas 6. panta 9. punktā. Jebkurā gadījumā šķiet, ka šajā informācijā norādītie Ķīnas importa apjomi ir ievērojami mazāki nekā faktiskie, jo tās pamatā ir aplēses tikai par to uzņēmumu eksportu, kas sadarbojās, un tāpēc to nevarēja uzskatīt par precīzu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
(51) |
Tomēr vairāki importētāji iesniedza informāciju par to ražojumu importu, kuri nav attiecīgais ražojums, kas attiecīgajā periodā importēts ar to pašu KN kodu. Šo informāciju varēja ņemt vērā, un importa apjomi no attiecīgajām valstīm tika atbilstīgi samazināti.
|
(52) |
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju saistībā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm. Tirgus daļa, ko veido imports par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm, attiecīgajā periodā palielinājās par 15,6 procentpunktiem no 33,1 % līdz 48,7 %. Šis tirgus daļas pieaugums notika lielā mērā starp 2010. gadu un IP, kad pieprasījums palielinājās.
|
(53) |
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tiktu atklāta kopsavilkuma informācija par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem. Tomēr, tā kā Savienības ražotāju izlasē tika ietvertas tikai divas ražotāju grupas, kā norādīts pagaidu regulas 111. apsvērumā, konfidencialitātes dēļ faktisko kopsavilkuma informāciju nevarēja izpaust. Šis pats iemesls attiecas uz kopsavilkuma par pārdošanas cenām pa ražojuma veidiem atklāšanu. |
(54) |
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka imports no attiecīgajām valstīm ienāk Savienībā citā tirdzniecības līmenī nekā preces, kuras pārdod Savienības ražotāji. Tas tika apstiprināts, un parasti Savienības ražošanas nozarei un importētājiem ir ievērojams daudzums kopīgu klientu. Tāpēc apgalvojumu varēja pieņemt, un tika piemērota kompensācija, veicot korekciju attiecībā uz tirdzniecības līmeni. |
(55) |
Līdz ar to tika samazinātas pagaidu regulas 110. apsvērumā minētās samazinājuma starpības. Neraugoties uz to, tika konstatēts, ka samazinājuma starpības joprojām ir ievērojamas – no 25 % līdz 45 %, izņemot vienu Taizemes eksportētāju, kura samazinājuma starpība bija aptuveni 10 % apmērā. |
(56) |
Tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 108. līdz 109. apsvēruma saturs. |
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(57) |
Tā kā nav iesniegts neviens apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. apsvērums. |
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(58) |
Tā kā nav iesniegtas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 114. apsvērums. |
5.2. Krājumi
(59) |
Tā kā par krājumiem nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 115. apsvērums. |
5.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(60) |
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju, bija jāpārskata arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Pieprasījuma samazināšanās dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ievērojami, t. i. par 36 %, samazinājās Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū. Tomēr pēc 2009. gada pieprasījums Savienībā pieauga par aptuveni 6 000 tonnām, kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, bet Savienības pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām samazinājās vēl par 5 procentpunktiem jeb 2 440 tonnām.
|
(61) |
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā turpināja samazināties par 26 % jeb 14,8 procentpunktiem, lai gan importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā norādīts iepriekš 52. apsvērumā.
|
(62) |
Viena ieinteresētā persona iebilda, ka tirgus daļu sadalījums Apvienotās Karalistes ārzemes pārdevumu tirgus segmentā esot atšķirīgs, proti, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa esot lielāka, bet Ķīnas importa tirgus daļa šajā konkrētajā Savienības tirgus segmentā esot mazāka. |
(63) |
Tā tiešām var būt, ka Savienības ražošanas nozarei konkrētā tirgus segmentā konkrētā dalībvalstī ir lielāka tirgus daļa. Patiesi ir iespējams, ka visiem ekonomikas dalībniekiem visu dalībvalstu visos tirgus segmentos nav vienādas tirgus daļas. Bet šī kaitējuma analīze attiecas uz visas Savienības tirgu. Un attiecībā uz to var apstiprināt, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tiešām būtiski samazinājās, kā paskaidrots iepriekš. |
6. Secinājums par kaitējumu
(64) |
Tā kā nav saņemts cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 133. apsvēruma saturs, tostarp secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
F. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Citu faktoru ietekme
1.1. Imports no citām trešām valstīm
(65) |
Ņemot vērā iepriekš 41. apsvērumā minēto informāciju attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, bija jāpārskata arī pārējo trešo valstu tirgus daļa. Imports no pārējām trešām valstīm visā attiecīgajā periodā notika ierobežotā daudzumā. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav abas attiecīgās valstis, attiecīgajā periodā samazinājās par 0,8 procentpunktiem – no 9,0 % līdz 8,2 %. |
(66) |
Nākamie lielākie importa avoti IP laikā bija Brazīlija, Indonēzija un Turcija, kuru tirgus daļas bija no 1,3 % līdz 1,5 %, un attiecīgajā periodā visu šo valstu tirgus daļas bija stabilas vai samazinājās.
|
(67) |
Ņemot vērā ierobežotos apjomus un stabilās tendences, var secināt, ka imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP laikā. |
1.2. Savienības patēriņa attīstība
(68) |
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības patēriņš attīstījās negatīvi, jo parādījās ražojumi no kaļamo čugunu aizstājošiem materiāliem, piemēram, no plastmasas, nerūsējoša tērauda, oglekļa tērauda un vara, kā arī jaunas savienošanas tehnoloģijas. Tāpēc daži Savienības ražotāji paplašināja savu ražojumu klāstu, kurā tagad ietilpst arī daži no šiem aizstājošiem ražojumiem. |
(69) |
Šajā sakarā tiek norādīts, ka aizstāšanas ietekme aplūkota pagaidu regulas 146. apsvērumā. Šie aizstāšanas pasākumi nelabvēlīgi ietekmēja Savienības patēriņu, kas savukārt ietekmēja Savienības ražotāju ražošanas apjomu un pārdošanas apjomu. |
(70) |
Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulā, sarūkošā Savienības patēriņa kaitējošo ietekmi ir saasinājis pastāvīgais importa par dempinga cenām kāpums, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem sarūkošā tirgū. Kā norādīts iepriekš 60. apsvērumā, pieprasījums Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz IP palielinājās par aptuveni 6 000 tonnām, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām atlabstošā tirgū samazinājās vēl par 2 440 tonnām. |
(71) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības patēriņa negatīvā attīstība nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
1.3. Ražošanas jaudas kritums, kura cēlonis nav imports par dempinga cenām
(72) |
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulas 113. apsvērumā minētais Savienības ražošanas jaudas kritums noticis trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanas dēļ laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ekonomikas krīzes rezultātā. Tāpēc iespējams, ka šo kritumu var nesaistīt ar importu no attiecīgajām valstīm. |
(73) |
Šajā sakarā tiek norādīts, ka jau pagaidu regulas 113. apsvērumā tika minēts, ka ražošanas jaudas samazinājuma galvenais iemesls bija trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšana. |
(74) |
Tomēr trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu nevar aplūkot tikai kā pieprasījuma samazināšanās sekas. Attiecīgajā periodā iepriekš 42. apsvērumā minēto sarūkošo Savienības tirgu pastāvīgi ietekmēja augošais imports no attiecīgajām valstīm, kura tirgus daļa pieauga par 15,6 procentpunktiem, kā skaidrots iepriekš 52. apsvērumā. Tāpēc ir skaidrs, ka ne tikai pieprasījuma samazināšanās ir veicinājusi trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšanu un tādējādi arī Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas kritumu. Skaidri redzams arī tas, ka pastāv saikne starp Savienības ražošanas jaudas samazināšanos un importa par dempinga cenām tirgus daļas pieaugumu. |
1.4. Savienības ražotāju attiecīgā ražojuma imports
(75) |
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pati sev nodarījusi kaitējumu, jo tā importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus. Šis apgalvojums neatbilst izmeklēšanas konstatējumiem. Gan Savienības ražotāju, gan eksportētāju, kas sadarbojās, sniegtā informācija liecināja, ka abu izlasē iekļauto Savienības ražotāju grupu imports bija neliels salīdzinājumā ar kopējo savu preču ražošanas un pārdošanas apjomu, kā jau norādīts iepriekš 37. apsvērumā. Ievērojot to, cik nenozīmīgi Savienības ražošanas nozarei bija attiecīgā ražojuma importa apjomi, secinājums ir, ka minētais imports neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ apgalvojums tika noraidīts. |
1.5. 2008. gada izmantošana par sākuma gadu
(76) |
Ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražošanas nozares lejupslīdes tendences pamatā ir galvenokārt 2008. gada izmantošana par attiecīgā perioda atskaites punktu. Iespējams, ka 2008. gads bija ārkārtīgi labs gads Savienības ražošanas nozarei. Tomēr sūdzībā ietvertā informācija liecina, ka 2007. gadā stāvoklis ES ražošanas nozarē bija līdzīgs stāvoklim 2008. gadā vai labāks par to. Tāpēc tiek secināts, ka konstatētais kaitējums nav atkarīgs no 2008. gada izmantošanas par sākuma gadu. |
2. Secinājums par cēloņsakarību
(77) |
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegts neviens cits apgalvojums vai piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 134. līdz 153. apsvēruma saturs. |
(78) |
Nobeigumā tiek apstiprināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un tas izpaužas kā rentabilitātes, ražošanas apjomu, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazināšanās. Pieprasījuma samazināšanās ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas, ražošanas un pārdošanas apjomu sarukšanu bija neliela. |
(79) |
Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējuma, ko izraisīja imports par dempinga cenām, ar šo tiek apstiprināts, ka šie citi faktori būtībā nav pretrunā tam, ka novērtētais kaitējums jāattiecina uz importu par dempinga cenām. |
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(80) |
Tā kā nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 154. līdz 164. apsvērums, tostarp secinājums, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt pasākumus pret attiecīgo valstu izcelsmes ražojuma importu par dempinga cenām. |
H. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(81) |
Kaitējuma novēršanas līmenis tika koriģēts, lai ņemtu vērā samazinājuma aprēķinā veiktās tirdzniecības līmeņa korekcijas, kas noteiktas iepriekš 54. un 55. apsvērumā. Tā kā nav saņemtas citas konkrētas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 165. līdz 170. apsvērums. |
2. Galīgie pasākumi
(82) |
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. pantu tiek uzskatīts, ka attiecībā uz ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma importu būtu jānosaka galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos, izņemot vienu, ir dempinga starpība. |
(83) |
Ņemot vērā Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, abu valstu “visu pārējo uzņēmumu” maksājums tika noteikts augstākā maksājuma līmenī, ko nosaka uzņēmumiem, kuri attiecīgi tika atlasīti vai sadarbojās izmeklēšanā, no konkrētās valsts. Visu pārējo uzņēmumu maksājums tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri nebija sadarbojušies izmeklēšanā, un uzņēmumiem, kuri neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību IP laikā. |
(84) |
Ķīnas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti un kuri ir uzskaitīti šīs regulas pielikumā, galīgo maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no izlasē iekļauto uzņēmumu likmēm. |
(85) |
Tādējādi galīgās antidempinga maksājuma likmes ir šādas. Ķīnas Tautas Republika
Taizeme
|
(86) |
Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi tādu ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētie minētie tiesību subjekti. Importētie attiecīgie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīm likmēm un uz to attiecas maksājumu likme, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
(87) |
Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes. |
(88) |
Attiecībā uz ĶTR, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, taču sadarbojās, būtu jāparedz, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu, jo šo pantu nepiemēro, ja ir izmantota atlase. |
(89) |
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam noteikt galīga antidempinga maksājumu par ĶTR un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā tās pēc šīs informācijas saņemšanas varēja iesniegt paskaidrojumus. |
(90) |
Ņemot vērā to, ka pēc galīgās izpaušanas netika sniegti jauni argumenti, kas varētu ietekmēt lietas novērtējuma rezultātu, grozījumi iepriekš izklāstītajos konstatējumos nav vajadzīgi. |
I. SAISTĪBAS
(91) |
Viens Taizemes ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības atbilstoši pamatregulas 8. panta 1. punktam. Bet attiecīgajam ražojumam ir ļoti daudz dažādu veidu (ražotājs eksportētājs informēja par vairāk nekā 900 uz Savienību pārdotiem ražojuma veidiem), kuriem būtiski atšķiras cenas (līdz pat par 200 % visvairāk pārdotajiem ražojuma veidiem, bet daži mazāk pārdoti ražojuma veidi var būt pat 10 reizes dārgāki nekā citi), un tādējādi pastāv liels savstarpējas kompensēšanas risks. Turklāt atbilstoši Komisijas regulārai praksei pēdējo gadu laikā gadījumos, kad ir tik daudz ražojuma veidu, saistības netiek pieņemtas. Tādēļ saistību uzņemšanās piedāvājums tika noraidīts. |
J. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(92) |
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi jāiekasē vienīgi tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem, savukārt nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgo likmi, jāatbrīvo. |
(93) |
Tā kā tagad no preču klāsta ir izslēgtas kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotas cirkulāras savienojumu kārbas bez vāka (skatīt iepriekš 8. un 11. apsvērumu), būtu jāatbrīvo provizoriski nodrošinātās summas par kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāru savienojumu kārbu bez vāka importu. |
K. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ INDONĒZIJU
(94) |
Kā skaidrots iepriekš 43. apsvērumā, var uzskatīt, ka Indonēzijas importa apjomi par dempinga cenām neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc tiek uzskatīts, ka aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi un procedūra attiecībā uz Indonēziju būtu jābeidz. |
(95) |
Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir plānots ieteikt izbeigšanu, un iebildumu nebija, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.
Valsts |
Uzņēmums |
Maksājuma likme (%) |
TARIC papildu kods |
ĶTR |
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County |
57,8 |
B335 |
|
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Jinan |
40,8 |
B336 |
|
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Qingdao |
24,6 |
B337 |
|
Hebei XinJia Casting Co., Ltd., XuShui County |
41,1 |
B338 |
|
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd., Xizhaotong Town |
41,1 |
B339 |
|
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd., Linyi City |
41,1 |
B340 |
|
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd., Taigu County |
41,1 |
B341 |
|
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd., Yutian County |
41,1 |
B342 |
|
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd., LangFang, Hebei |
41,1 |
B343 |
|
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd., Hongqiao Town, Yutian County |
41,1 |
B344 |
|
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd., Tangshan |
41,1 |
B345 |
|
Taigu Tongde Casting Co., Ltd., Nanyang Village, Taigu |
41,1 |
B346 |
|
Visi pārējie uzņēmumi |
57,8 |
B999 |
Taizeme |
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn |
15,5 |
B347 |
|
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn |
14,9 |
B348 |
|
Visi pārējie uzņēmumi |
15,5 |
B999 |
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010), iekasē galīgi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes, atbrīvo.
2. Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2012, par ĶTR un Taizemes izcelsmes tādu kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kam izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un par kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka importu atbrīvo.
3. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no ĶTR iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:
— |
izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu, |
— |
tas nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, |
— |
tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 41,1 % apmērā.
4. pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
S. COVENEY
(1) OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
(2) OV L 318, 15.11.2012., 10. lpp.
(3) OV C 44, 16.2.2012., 33. lpp.
(4) Kompresijas savienotājelementiem izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, bet standarta vītņotos savienotājelementos – ISO 7/1 un ISO 228/1 vītnes.
(5) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105, 1049 Brussels, BELGIUM.
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/12 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 431/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Somāliju
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/231/KĀDP (2010. gada 26. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju (1),
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopēju priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padomes Regula (EK) Nr. 147/2003 (2) nosaka vispārēju aizliegumu sniegt tehniskas konsultācijas, palīdzību, apmācības, finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar militārām darbībām, jebkādai personai, uzņēmumam vai organizācijai Somālijā. |
(2) |
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2013. gada 6. martā pieņēma Rezolūciju 2093 (2013). Minētā rezolūcija grozīja ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 733 (1992) un sīkāk izstrādāts ANO DPR 1425 (2002). ANO DPR 2093 (2013) tādējādi paredz atkāpi no palīdzības aizlieguma attiecībā uz ieročiem un militāro aprīkojumu, kas paredzēti AMISOM stratēģisko partneru atbalstam, Apvienoto Nāciju Organizācijas personālam un Apvienoto Nāciju Organizācijas politiskā biroja pēctecīgai misijai Somālijā, un daļēji aptur ieroču embargo saistībā ar Somālijas federālās valdības drošības spēku izveidi. |
(3) |
Padome 2013. gada 25. aprīlī pieņēma Lēmumu 2013/201/KĀDP (3), ar kuru groza Lēmumu 2010/231/KĀDP un paredz tādas pašas atkāpes, kas paredzētas ANO DPR 2093 (2013). |
(4) |
Šie pasākumi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību piemērošanas jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības šā pasākuma īstenošanai, jo īpaši – lai nodrošinātu, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs to piemēro vienādi. |
(5) |
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 147/2003, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 147/2003 groza šādi:
1) |
regulas 2.a pantu aizstāj ar šādu: “2.a pants Atkāpjoties no 1. panta, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norādīta I pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, kur pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts, ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, var atļaut:
|
2) |
regulas 3. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu svītro; |
3) |
šīs regulas pielikumā izklāstīto tekstu pievieno kā III pielikumu. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
E. GILMORE
(1) OV L 105, 27.4.2010., 17. lpp.
(2) OV L 24, 29.1.2003., 2. lpp.
(3) OV L 116, 26.4.2013., 10. lpp.
PIELIKUMS
“III PIELIKUMS
2.a panta e) punktā minēto priekšmetu saraksts
1. |
Zeme–gaiss tipa raķetes, tostarp pārnēsājamas pretgaisa aizsardzības sistēmas (MANPADS). |
2. |
Lielgabali, haubices un artilērijas ieroči, kuru kalibrs pārsniedz 12,7 mm, un munīcija un sastāvdaļas, kas tiem paredzētas. (Šeit neietilpst no pleca palaižamu prettanku raķešu palaidēji, piemēram, RPG vai LAW, šautenes granātas vai granātmetēji.) |
3. |
Mīnmetēji, kuru kalibrs pārsniedz 82 mm. |
4. |
Vadāmie prettanku ieroči, tostarp vadāmās prettanku raķetes (ATGM), un munīcija un sastāvdaļas, kas tiem paredzētas. |
5. |
Lādiņi un ierīces, kuras paredzētas militārām vajadzībām un kurās ietilpst energoietilpīgi materiāli; mīnas un ar tām saistīti materiāli. |
6. |
Nakts redzamības ieroču tēmēkļi.” |
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/15 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 432/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 356/2010, ar kuru nosaka īpašus ierobežojošus pasākumus pret noteiktām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar situāciju Somālijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/231/KĀDP (2010. gada 26. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju (1),
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopēju priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Padomes Regula (ES) Nr. 356/2010 (2) nosaka ierobežojošus pasākumus pret personām, vienībām un struktūrām, kas uzskaitītas minētās regulas I pielikumā, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā 1844 (2008). |
(2) |
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2013. gada 6. martā pieņēma Rezolūciju 2093 (2013), atjauninot kritērijus iekļaušanai sarakstā, kurus piemēro Drošības padomes Sankciju komiteja, kas izveidota saskaņā ar Rezolūciju 751 (1992) par Somāliju. |
(3) |
2013. gada 25. aprīlī Padome pieņēma Lēmumu 2013/201/KĀDP (3), ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP un to atjaunina saistībā ar ANO DPR 2093 (2013). |
(4) |
Šis pasākums ir Līguma piemērošanas jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības šā pasākuma īstenošanai, jo īpaši – lai nodrošinātu, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs to piemēro vienādi. |
(5) |
Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 356/2010, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 356/2010 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Regulas I pielikumā uzskaitītas fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras, ko Drošības padome vai Sankciju komiteja norādījusi kā tādas, kas:
a) |
iesaistās vai atbalsta darbības, ar kurām apdraud mieru, drošību vai stabilitāti Somālijā, tostarp darbības, kas apdraud miera un izlīguma procesu Somālijā vai, pielietojot spēku, apdraud Somālijas federālo valdību vai Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM); |
b) |
ir rīkojušās, pārkāpjot ieroču embargo vai aizliegumu sniegt ar to saistītu atbalstu, vai ieroču atkārtotas pārdošanas un nodošanas ierobežojumus, kā paredzēts ANO DPR 2093 (2013) 34. punktā; |
c) |
kavē humānās palīdzības sniegšanu Somālijai vai piekļuvi humānajai palīdzībai, vai tās sadali Somālijā; |
d) |
ir politiski vai militāri vadītāji un iesaista vai izmanto bērnus bruņotos konfliktos Somālijā, pārkāpjot piemērojamās starptautiskās tiesības; |
e) |
ir atbildīgas par piemērojamo starptautisko tiesību pārkāpumiem Somālijā saistībā ar uzbrukumiem civiliedzīvotājiem – arī bērniem un sievietēm – bruņotu konfliktu situācijās, tostarp atbildīgas par civiliedzīvotāju nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību un uz dzimumu balstītu vardarbību, uzbrukumiem skolām un slimnīcām, civiliedzīvotāju nolaupīšanu un piespiedu pārvietošanu.” |
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
E. GILMORE
(1) OV L 105, 27.4.2010., 17. lpp.
(2) OV L 105, 27.4.2010., 1. lpp.
(3) OV L 116, 26.4.2013., 10. lpp.
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/17 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 433/2013
(2013. gada 7. maijs),
ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Κοπανιστή (Kopanisti) (ACVN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Grieķijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Κοπανιστή (Kopanisti) “, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3). |
(3) |
Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 7. maijā
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Dacian CIOLOȘ
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(3) OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.
(4) OV C 186, 26.6.2012., 11. lpp.
PIELIKUMS
Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:
1.3. grupa. Siers
GRIEĶIJA
Κοπανιστή (Kopanisti) (ACVN)
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/19 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 434/2013
(2013. gada 7. maijs),
ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mâche nantaise (AĢIN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Mâche nantaise, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1645/1999 (3). |
(3) |
Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 7. maijā
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Dacian CIOLOȘ
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(3) OV L 195, 28.7.1999., 7. lpp.
(4) OV C 242, 11.8.2012., 13. lpp.
PIELIKUMS
Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:
1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
FRANCIJA
Mâche nantaise (AĢIN)
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/21 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 435/2013
(2013. gada 7. maijs),
ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης (Vorios Mylopotamos Rethymnis Kritis) (ACVN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Grieķijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης (Vorios Mylopotamos Rethymnis Kritis), kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3). |
(3) |
Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 7. maijā
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Dacian CIOLOȘ
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(3) OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.
(4) OV C 183, 23.6.2012., 21. lpp.
PIELIKUMS
Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:
1.5. grupa. Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
GRIEĶIJA
Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης (Vorios Mylopotamos Rethymnis Kritis) (ACVN)
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/23 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 436/2013
(2013. gada 7. maijs),
ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Queijo de Cabra Transmontano / Queijo de Cabra Transmontano Velho (ACVN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Portugāles pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Queijo de Cabra Transmontano / Queijo de Cabra Transmontano Velho, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (3). |
(3) |
Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 7. maijā
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Dacian CIOLOȘ
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(3) OV L 163, 2.7.1996., 19. lpp.
(4) OV C 163, 9.6.2012., 5. lpp.
PIELIKUMS
Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:
1.3. grupa. Siers
PORTUGĀLE
Queijo de Cabra Transmontano / Queijo de Cabra Transmontano Velho (ACVN)
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/25 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 437/2013
(2013. gada 8. maijs),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 798/2008 attiecībā uz ierakstu par Meksiku to trešo valstu, teritoriju, zonu vai nodalījumu sarakstā, no kuriem atļauts importēt vai tranzītā caur Savienību pārvadāt konkrētas preces
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadteikumu, 1. punkta pirmo daļu un 4. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas 2008. gada 8. augusta Regulā (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (2) paredzēts, ka preces, uz kurām attiecas minētā regula, var importēt un pārvadāt tranzītā caur Savienību tikai no tām trešām valstīm, teritorijām, zonām vai nodalījumiem, kas iekļauti minētās regulas I pielikuma 1. daļas tabulas 1. un 3. ailē. |
(2) |
Regulā (EK) Nr. 798/2008 ir arī izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem trešo valsti, teritoriju, zonu vai nodalījumu uzskata par augstas patogenitātes putnu gripas (turpmāk “APPG”) neskartu, kā arī veterinārās sertifikācijas prasības ievešanai Savienībā paredzētām precēm. |
(3) |
Meksika ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas tabulā kā trešā valsts, no kuras drīkst importēt Savienībā noteikta veida bezpatogēnu olas un olu produktus, ja tiem ir pievienots attiecīgais sertifikāts, kas minēts I pielikuma 1. daļas tabulas 4. ailē. |
(4) |
Olu produktu gadījumā Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas tabulas 4. ailē minētajā sertifikātā iekļauj dzīvnieku veselības apliecinājumu, ka tie nāk no uzņēmuma, kas ir APPG neskarts. Turklāt šajā sertifikātā apliecina, ka vismaz iepriekšējo 30 dienu laikā 10 km rādiusā no minētā uzņēmuma nav bijis APPG uzliesmojuma vai ka olu produkti tika apstrādāti saskaņā ar kādu no minētajā sertifikātā noteiktajiem apstrādes veidiem. |
(5) |
Meksikas Jalisco štatā – apgabalā, kurā ir liels mājputnu saimniecību blīvums, – 2012. gadā tika apstiprināti vairāki H7N3 apakštipa APPG uzliesmojumi. Meksika īstenoja sistēmiskas iznīcināšanas politiku un nolūkā kontrolēt slimības uzliesmojumus veica ārkārtas vakcināciju pret putnu gripu. |
(6) |
Pēdējais APPG epidēmijas uzliesmojums tika apstiprināts 2012. gada septembra beigās, un tā paša gada decembrī Meksika paziņoja, ka slimības uzliesmojumi ir izskausti 2012. gada decembrī. |
(7) |
Meksika 2013. gada 8. janvārī paziņoja Komisijai par diviem H7N3 apakštipa APPG uzliesmojumiem mājputnu vidū tās teritorijā Aguascalientes štatā. Slimība ir izplatījusies arī uz Jalisco un Guanajuato štatiem. |
(8) |
Ņemot vērā apstiprinājumu par APPG uzliesmojumiem, Meksikas teritoriju vairs nevar uzskatīt par šīs slimības neskartu. |
(9) |
Atkārtotie APPG uzliesmojumi rada bažas par to pasākumu, tostarp vakcinācijas, efektivitāti, kas veikti Meksikā nolūkā kontrolēt APPG. |
(10) |
Tiek uzskatīts, ka tādu olu produktu imports, kuri apstrādāti saskaņā ar kādu no metodēm, kas noteiktas attiecīgajā Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas tabulas 4. ailē minētajā sertifikātā, un kuru izcelsme ir trešās valstīs, teritorijās, zonās vai nodalījumos, kas nav brīvi no APPG, rada niecīgu risku vīrusa ievešanai Savienībā. |
(11) |
Tomēr, ņemot vērā APPG straujo izplatīšanos un risku, ka Meksikas kompetentā iestāde, iespējams, nav savlaicīgi atklājusi APPG uzliesmojumus, olu produktu imports vai tranzīts caur Savienību no Meksikas uz laiku būtu jāaizliedz, līdz minētā valsts var sniegt pietiekošas garantijas. |
(12) |
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 798/2008. |
(13) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 8. maijā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.
(2) OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļā ierakstu par Meksiku aizstāj ar šādu:
“MX - Meksika |
MX-0 |
Visa valsts |
SPF |
|
|
|
|
|
|
|
EP |
|
P2 |
2013. gada 17. maijs” |
|
|
|
|
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/28 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 438/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko groza un labo II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 attiecībā uz atsevišķu pārtikas piedevu lietošanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas noteikumi. |
(2) |
Minēto sarakstu var atjaunināt saskaņā ar vienoto procedūru, kas minēta 3. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
(3) |
Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts tika izveidots, pamatojoties uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot pārtikā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvu 94/36/EK par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (5), un pēc tam, kad tika pārbaudīta to atbilstība Regulas (EK) Nr. 1333/2008 6., 7. un 8. pantam. Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā sniegtajā Savienības sarakstā pārtikas piedevas uzskaitītas, pamatojoties uz pārtikas kategorijām, kurām šīs piedevas var pievienot. |
(4) |
Pārnesot pārtikas piedevas uz jauno kategoriju sistēmu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, radās grūtības, kuru dēļ ir ieviesušās atsevišķas kļūdas, kas būtu jālabo. Konkrēti, antioksidantu izmantošana mizotos, sagrieztos un sasmalcinātos augļos un dārzeņos būtu jāatļauj tikai fasētos, atdzesētos, nepārstrādātos augļos un dārzeņos, kas ir sagatavoti patēriņam. Sorbīnskābes – sorbātu, benzoskābes – benzoātu, p-hidroksibenzoātu (E 200-219) izmantošana arī turpmāk būtu jāatļauj termiski apstrādātos gaļas produktos, un natamicīna (E 235) izmantošana arī turpmāk būtu jāatļauj termiski apstrādātās žāvētās un sālī konservētās desās. Kurkumīna (E 100) maksimālais daudzums pārstrādātās zivīs un zivsaimniecības produktos, tostarp gliemjos un vēžveidīgajos, būtu jānosaka atbilstīgi daudzumiem, kas noteikti Direktīvā 94/36/EK. Maksimālais daudzums attiecībā uz silīcija dioksīda – silikātu (E 551–559) izmantošanu būtu jāmaina uz quantum satis, kā noteikts Direktīvā 95/2/EK, un attiecībā uz silīcija dioksīda – silikātu (E 551–553) izmantošanu – atbilstīgi Komisijas 2012. gada 3. maija Regulai (ES) Nr. 380/2012, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz alumīniju saturošu pārtikas piedevu lietošanas nosacījumiem un daudzumiem (6). |
(5) |
Ir nepieciešami paskaidrojumi par pārtikas piedevu izmantošanu atsevišķās pārtikas produktu kategorijās. Pārtikas produktu kategorijā 13.1.4. “Cita maziem bērniem paredzēta pārtika” būtu jānosaka izmantošanas nosacījumi attiecībā uz pārtikas piedevām E 332 “Kālija citrāti” un E 338 “Fosforskābe”. Pārtikas produktu kategorijā 14.2.6. “Stipri alkoholiskie dzērieni, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 110/2008” pārtikas krāsvielu izmantošanu nevajadzētu atļaut attiecībā uz Geist, kā noteikts II pielikuma 17. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (7). No jauna būtu jāatļauj izmantot pārtikas krāsvielas hinolīna dzeltenais (E 104), saulrieta dzeltenais FCF/oranždzeltenais S (E 110) un kumačs 4R, košenila sarkanais A (E 124) atsevišķos stiprajos alkoholiskajos dzērienos, jo šāda izmantošana nerada drošības riskus attiecībā uz bērniem. Būtu jāpaskaidro, ka “Karameles” (E 150a-d) var izmantot visos produktos, kuri ietilpst pārtikas produktu kategorijā 14.2.7.1. “Aromatizēti vīni”. |
(6) |
Tādēļ Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts būtu jālabo, jāprecizē un jāpapildina, lai iekļautu visus atļautos lietojumus, kuri atbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 6., 7. un 8. pantam. |
(7) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu Komisijai ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinums, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, izņemot gadījumus, kad attiecīgie atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Tā kā Savienības saraksts ir grozīts, lai iekļautu lietojumus, kuri jau ir atļauti atbilstīgi Direktīvai 94/35/EK, Direktīvai 94/36/EK un Direktīvai 95/2/EK, tas ir tāds minētā saraksta atjauninājums, kurš nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Tāpēc Iestādes atzinums nav nepieciešams. |
(8) |
Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza un jālabo. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.
(2) OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.
(3) OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp.
(4) OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.
(5) OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.
(6) OV L 119, 4.5.2012., 14. lpp.
(7) OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļu groza šādi:
1) |
pārtikas produktu kategorijā 01.7.1. “Nenogatavināts siers, izņemot 16. kategorijas produktus” ierakstu par I grupu aizstāj ar šādu:
|
2) |
pārtikas produktu kategorijā 04.1.2. “Mizoti, sagriezti un sasmalcināti augļi un dārzeņi” ierakstus par pārtikas piedevām E 300 “Askorbīnskābe”, E 301 “Nātrija askorbāts”, E 302 “Kalcija askorbāts”, E 330 “Citronskābe”, E 331 “Nātrija citrāti”, E 332 “Kālija citrāti” un E 333 “Kalcija citrāti” aizstāj ar šādiem:
|
3) |
pārtikas produktu kategoriju 08.2.2. “Pārstrādāta gaļa, kas ir termiski apstrādāta” groza šādi:
|
4) |
pārtikas produktu kategoriju 09.2. “Pārstrādātas zivis un zivsaimniecības produkti, tostarp gliemji un vēžveidīgie” groza šādi:
|
5) |
pārtikas produktu kategoriju 13.1.4. “Cita maziem bērniem paredzēta pārtika” groza šādi:
|
6) |
pārtikas produktu kategorijā 13.1.5.2. “Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika mazuļiem un maziem bērniem, kā noteikts Direktīvā 1999/21/EK” pirmās rindas tekstu aizstāj ar šādu: “Drīkst izmantot 13.1.2. un 13.1.3. kategorijas piedevas, izņemot E 270, E 333 un E 341”; |
7) |
pārtikas produktu kategoriju 14.2.6. “Stipri alkoholiskie dzērieni, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 110/2008” groza šādi:
|
8) |
pārtikas produktu kategorijā 14.2.7.1. “Aromatizēti vīni” svītro ierakstu par pārtikas piedevu E 150a-d “Karameles”:
|
9) |
pārtikas produktu kategorijā 17.1. “Uztura bagātinātāji cietā veidā, tostarp kapsulās, tabletēs un citos līdzīgos veidos, izņemot košļājamos produktus” ierakstu par pārtikas piedevām E 551–559 “Silīcija dioksīds – silikāti” aizstāj ar šādu:
|
10) |
pārtikas produktu kategorijā 17.2. “Uztura bagātinātāji šķidrā veidā” ierakstu par pārtikas piedevām E 551–559 “Silīcija dioksīds – silikāti” aizstāj ar šādu:
|
11) |
pārtikas produktu kategorijā 17.3. “Uztura bagātinātāji sīrupa vai košļājamā veidā” ierakstu par pārtikas piedevām E 551–559 “Silīcija dioksīds – silikāti” aizstāj ar šādu:
|
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/34 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 439/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar ko 192. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
(2) |
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2013. gada 2. maijā nolēma svītrot vienu fizisku personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, pēc tam, kad tā bija izskatījusi šīs personas iesniegto pieprasījumu svītrot to no saraksta un Ombuda vispusīgu ziņojumu, kas sagatavots Ombuda birojā, kurš izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1904(2009). |
(3) |
Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs
(1) OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:
sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:
“Mohamed Ben Mohamed Ben Khalifa Abdelhedi (alias Mohamed Ben Mohamed Abdelhedi ). Adrese: a) Via Galileo Ferraries 64, Varēze, Itālija; b) 261 Kramdah Road (km 2), Sfāksa, Tunisija. Dzimšanas datums: 10.8.1965. Dzimšanas vieta: Sfāksa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L965734 (Tunisijas pase, izdota 6.2.1999., derīga līdz 5.2.2004.). Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: BDL MMD 65M10 Z352S, b) mātes vārds: Shadhliah Ben Amir; c) 2009. gada augustā uzturējās Itālijā; 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 23.6.2004.”.
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/36 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 440/2013
(2013. gada 13. maijs),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 13. maijā
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jerzy PLEWA
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
AL |
25,2 |
MA |
60,8 |
|
TN |
116,7 |
|
TR |
91,1 |
|
ZZ |
73,5 |
|
0707 00 05 |
AL |
32,3 |
MK |
34,4 |
|
TR |
132,0 |
|
ZZ |
66,2 |
|
0709 93 10 |
AL |
78,9 |
TR |
133,0 |
|
ZZ |
106,0 |
|
0805 10 20 |
EG |
50,2 |
IL |
63,8 |
|
MA |
55,1 |
|
ZZ |
56,4 |
|
0805 50 10 |
TR |
98,0 |
ZA |
97,2 |
|
ZZ |
97,6 |
|
0808 10 80 |
AR |
113,6 |
BR |
104,5 |
|
CL |
122,0 |
|
CN |
91,8 |
|
MK |
32,3 |
|
NZ |
155,0 |
|
US |
209,3 |
|
ZA |
112,7 |
|
ZZ |
117,7 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
LĒMUMI
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/38 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 8. maijs),
ar ko groza Lēmumu 2007/777/EK attiecībā uz ierakstu par Meksiku to trešo valstu vai to daļu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts ievest gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas
(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 2589)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/217/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadteikumu, 1. punkta pirmo daļu un 4. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas 2007. gada 29. novembra Lēmumā 2007/777/EK, ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK (2), ir paredzēti noteikumi tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu sūtījumu importam Savienībā un tranzītam caur Savienību un uzglabāšanai Savienības teritorijā, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3). |
(2) |
Minētā lēmuma II pielikuma 2. daļā ir uzskaitītas trešās valstis vai to daļas, no kurām Savienībā atļauts ievest gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, ja minēto preču apstrāde atbilst minētajā daļā norādītajai apstrādei. |
(3) |
Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļā ir aprakstīti minētā pielikuma 2. daļā norādītie apstrādes veidi, katram no tiem piešķirot kodu. Minētajā pielikuma daļā ir aprakstīta nespecifiska apstrāde, kuras kods ir “A”, un īpašās apstrādes, kuru kodi ir no “B” līdz “F” un kuras uzskaitītas dilstošā iedarbīguma secībā. |
(4) |
Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļā Meksika ir iekļauta kā valsts, no kuras Savienībā atļauts ievest gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, kuri paredzēti lietošanai pārtikā un kuri iegūti no mājputniem, saimniecībās audzētiem medījamiem putniem un savvaļas medījamiem putniem un kam veikta īpašā apstrāde “D”. |
(5) |
Meksikas Jalisco štatā – apgabalā, kurā ir liels mājputnu saimniecību blīvums – 2012. gadā tika apstiprināti vairāki augstas patogenitātes putnu gripas (APPG) H7N3 apakštipa uzliesmojumi. Meksika īstenoja sistēmiskas iznīcināšanas politiku un nolūkā kontrolēt slimības uzliesmojumus veica ārkārtas vakcināciju pret putnu gripu. |
(6) |
Pēdējais APPG epidēmijas uzliesmojums tika apstiprināts 2012. gada septembra beigās un tā paša gada decembrī Meksika paziņoja, ka slimības uzliesmojumi ir izskausti. |
(7) |
Meksika 2013. gada 8. janvārī paziņoja Komisijai par diviem H7N3 apakštipa APPG uzliesmojumiem mājputnu vidū tās teritorijā Aguascalientes štatā. Slimība ir izplatījusies arī uz Jalisco un Guanajuato štatiem. |
(8) |
Ņemot vērā apstiprinājumu par APPG uzliesmojumiem, Meksikas teritoriju vairs nevar uzskatīt par šīs slimības neskartu. |
(9) |
Atkārtotie APPG uzliesmojumi rada bažas par to pasākumu, tostarp vakcinācijas, efektivitāti, kas veikti Meksikā nolūkā kontrolēt APPG. |
(10) |
Tiek uzskatīts, ka tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu imports, kuri paredzēti lietošanai pārtikā un kuri iegūti no mājputniem, saimniecībās audzētiem medījamiem putniem un savvaļas medījamiem putniem, kas apstrādāti, kā noteikts Lēmuma 2007/777/EK II pielikumā, no trešām valstīm vai to daļām, kas nav brīvas no APPG, rada niecīgu risku vīrusa ievešanai Savienībā. |
(11) |
Tomēr, ņemot vērā APPG straujo izplatīšanos un risku, ka Meksikas kompetentā iestāde, iespējams, nav savlaicīgi atklājusi APPG uzliesmojumu, minētās trešās valsts izcelsmes gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu, kas paredzēti lietošanai pārtikā, imports un tranzīts caur Savienību būtu jāatļauj tikai tad, ja šīm precēm ir veikta īpašā apstrāde “B”, kā noteikts Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļā, jo šī apstrāde ir iedarbīgāka nekā tā, ko šīm precēm veic tagad saskaņā ar minētā pielikuma 2. daļu. |
(12) |
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2007/777/EK. |
(13) |
Lai izvairītos no nevajadzīga tirdzniecības pārtraukuma, būtu jāparedz pārejas periods, kurā gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, kuri paredzēti lietošanai pārtikā un kuri iegūti no mājputniem, saimniecībās audzētiem medījamiem putniem un savvaļas medījamiem putniem, kuru izcelsme ir Meksikā, un kuri atbilst Lēmumā 2007/777/EK paredzētajiem nosacījumiem pirms dienas, kad šis lēmums stājas spēkā, var turpināt importēt vai pārvadāt tranzītā caur Savienību. |
(14) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2007/777/EK II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
2. pants
Pārejas posmā līdz 2013. gada 15. augustam sūtījumus, tostarp tādus, ko pārvadā atklātā jūrā, kuru izcelsme ir Meksikā, kuri satur gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, kuri paredzēti lietošanai pārtikā un kuri iegūti no mājputniem, saimniecībās audzētiem medījamiem putniem un savvaļas medījamiem putniem, kam veikta īpašā apstrāde “D”, kas noteikta Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļā, drīkst importēt Savienībā vai pārvadāt tranzītā caur to, ja tiem ir pievienots attiecīgais sertifikāts, kas aizpildīts un parakstīts pirms 2013. gada 17. maija.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2013. gada 8. maijā
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Tonio BORG
(1) OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.
(2) OV L 312, 30.11.2007., 49. lpp.
(3) OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.
PIELIKUMS
Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļā ierakstu par Meksiku aizstāj ar šādu:
“MX |
Meksika |
A |
D |
D |
A |
B |
B |
A |
D |
D |
XXX |
A |
B |
XXX” |
14.5.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 129/s3 |
PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM
Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju
Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.
Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.