ISSN 1977-0715 doi:10.3000/19770715.L_2012.356.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
55. sējums |
Saturs |
|
II Neleģislatīvi akti |
Lappuse |
|
|
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
|
|
|
2012/828/ES |
|
|
* |
||
|
|
REGULAS |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1265/2012 (2012. gada 17. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 837/2012 attiecībā uz 6-fitāzes preparāta, kas iegūts no Aspergillus oryzae (DSM 22594), kā barības piedevas minimālo aktivitāti mājputnu, atšķirtu sivēnu, nobarojamu cūku un sivēnmāšu barībā (atļaujas turētājs DSM Nutritional Products) ( 1 ) |
|
|
|
||
|
|
||
|
|
DIREKTĪVAS |
|
|
* |
Komisijas Īstenošanas direktīva 2012/52/ES (2012. gada 20. decembris) ar kuru paredz pasākumus, kas atvieglotu citā dalībvalstī izsniegtu recepšu atzīšanu ( 1 ) |
|
|
|
LĒMUMI |
|
|
* |
||
|
|
2012/830/ES |
|
|
* |
||
|
|
2012/831/ES |
|
|
* |
||
|
|
2012/832/ES |
|
|
* |
||
|
|
PAMATNOSTĀDNES |
|
|
|
2012/833/ES |
|
|
* |
||
|
|
TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
|
|
|
2012/834/ES |
|
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/1 |
PADOMES LĒMUMS
(2012. gada 13. novembris)
par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu
(2012/828/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
tā kā:
(1) |
Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (1) stājās spēkā 1999. gada 1. janvārī (2). |
(2) |
Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/464/ES (3) Komisija 2012. gada 23. februārī parakstīja Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu. |
(3) |
Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece. |
(4) |
Nolīgums būtu jānoslēdz, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (“nolīgums”).
Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
2. pants
Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas tiesīga Savienības vārdā veikt nolīguma 2. pantā paredzētā diplomātiskā paziņojuma nosūtīšanu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības (4).
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2012. gada 13. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
V. SHIARLY
(1) OV L 229, 17.8.1998., 62. lpp.
(2) OV L 5, 9.1.1999., 74. lpp.
(3) OV L 195, 27.7.2011., 1. lpp.
(4) Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
NOLĪGUMS
starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu
EIROPAS SAVIENĪBA
un
JAUNZĒLANDE,
turpmāk “Puses”,
NOSLĒGUŠAS Nolīgumu saistībā ar atbilstības novērtējumu (1), kas 1998. gada 25. jūnijā tika parakstīts Velingtonā (turpmāk “Savstarpējās atzīšanas nolīgums”);
ŅEMOT VĒRĀ, ka Savstarpējās atzīšanas nolīguma darbība ir jāvienkāršo;
TĀ KĀ Savstarpējās atzīšanas nolīguma 3. pantā ir sīki izklāstīta nozaru pielikumu forma un īpaši noteikts, ka katra Nolīguma nozaru pielikuma II iedaļā iekļauj norīkoto atbilstības novērtēšanas struktūru sarakstu;
TĀ KĀ ar Savstarpējās atzīšanas nolīguma 4. pantu ierobežo Nolīguma piemērošanu attiecībā uz ražojumiem, kuru izcelsme ir Pušu teritorijā saskaņā ar nepreferenciāliem izcelsmes noteikumiem;
TĀ KĀ Savstarpējās atzīšanas nolīguma 12. pants paredz, ka tiek izveidota Apvienotā komiteja, kas, inter alia, pasludina, ka stājas spēkā lēmumi par atbilstības novērtēšanas struktūru iekļaušanu nozaru pielikumos un to svītrošanu no tiem, un nosaka šādas iekļaušanas un svītrošanas kārtību;
TĀ KĀ Savstarpējās atzīšanas nolīguma 8. un 12. pantā ir atsauce uz Apvienotās komitejas priekšsēdētāju;
TĀ KĀ saskaņā ar Savstarpējās atzīšanas nolīguma 12. pantu Apvienotajai komitejai nav skaidri noteiktu pilnvaru grozīt nozaru pielikumus, izņemot gadījumus, kad tā pasludina, ka stājas spēkā norīkotājas iestādes pieņemtais lēmums norīkot konkrētu atbilstības novērtēšanas struktūru vai anulēt tās norīkojumu;
IEVĒROJOT, ka Savstarpējās atzīšanas nolīguma 3. pants būtu jāgroza, lai atspoguļotu attiecībā uz tā 12. pantu ierosinātos grozījumus, nosakot, ka Apvienotajai komitejai saistībā ar atbilstības novērtēšanas struktūru atzīšanu vai tās atsaukšanu jārīkojas vienīgi tajos gadījumos, kurus otra Puse apstrīdējusi saskaņā ar Savstarpējās atzīšanas nolīguma 8. pantu, un lai būtu iespējams lielāks elastīgums Savstarpējās atzīšanas Nolīguma nozaru pielikumu struktūrā;
IEVĒROJOT, ka, lai nebūtu nevajadzīgu ierobežojumu tirdzniecībā starp Pusēm, sākotnējais ierobežojums Savstarpējās atzīšanas nolīguma 4. pantā būtu jāsvītro;
IEVĒROJOT, ka, lai atspoguļotu faktu, ka Apvienoto komiteju Puses vada kopīgi, atsauces uz Apvienotās komitejas priekšsēdētāju Savstarpējās atzīšanas nolīguma 8. un 12. pantā būtu jāsvītro;
IEVĒROJOT, ka labāka informācijas apmaiņa starp Pusēm par Savstarpējās atzīšanas nolīguma darbību veicinās tā darbību;
IEVĒROJOT, ka, lai savlaicīgi izdarītu pielāgojumus nozaru pielikumos, ņemtu vērā tehnikas attīstību un tādus citus faktorus kā, piemēram, Eiropas Savienības paplašināšanās, Savstarpējās atzīšanas nolīguma 12. pantā Apvienotā komiteja būtu skaidri jāpilnvaro grozīt nozaru pielikumus jomās, kuras neskar norīkotājas iestādes lēmums norīkot konkrētu atbilstības novērtēšanas struktūru vai atcelt norīkošanu, kā arī pieņemt jaunus nozaru pielikumus;
IEVĒROJOT, ka Savstarpējās atzīšanas nolīguma darbības vienkāršošanai Apvienotajai komitejai lēmumi par atbilstības novērtēšanas struktūru atzīšanu vai tās atsaukšanu būtu jāpieņem vienīgi tajos gadījumos, kurus otra Puse apstrīdējusi saskaņā ar Savstarpējās atzīšanas nolīguma 8. pantu;
IEVĒROJOT, ka Savstarpējās atzīšanas nolīguma darbības vienkāršošanai tā 12. pantā būtu jāparedz vienkāršāka procedūra atbilstības novērtēšanas struktūru atzīšanai, atzīšanas atsaukšanai un darbības apturēšanai, un būtu jāprecizē nostāja saistībā ar atbilstības novērtēšanu, ko struktūras veikušas pēc tam, kad ir apturēta to darbība vai ir atsaukta to atzīšana;
IEVĒROJOT, ka Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Austrāliju par savstarpēju atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtējumu, sertifikātiem un marķējumiem būtībā ir vienāds ar Savstarpējās atzīšanas nolīgumu, tādēļ paralēli tas tiek grozīts, lai saglabātu Nolīgumu saskaņotību;
IEVĒROJOT, ka juridiskās atsauces uz nozares pielikumu par zāļu LRP inspekciju un partijas sertifikāciju un nozares pielikumu par medicīnas ierīcēm un to darbības veids ir novecojis, un ir izmantota iespēja tos grozīt, lai atspoguļotu pašreizējo stāvokli,
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
1. pants
Savstarpējās atzīšanas nolīguma grozījumi
Ar šo Savstarpējās atzīšanas nolīgumu groza šādi.
1. |
Nolīguma 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Katras nozares pielikumā parasti ir ietverta šāda informācija:
|
2. |
Nolīguma 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: “4. pants Darbības un piemērošanas joma Šis Nolīgums attiecas uz ražojumiem, kas konkrēti norādīti katra nozares pielikuma darbības un piemērošanas jomas izklāstā.” |
3. |
Nolīguma 6. pantu aizstāj ar šādu pantu: “6. pants Norīkotājas iestādes 1. Puses nodrošina, lai norīkotājām iestādēm, kas atbildīgas par atbilstības novērtēšanas struktūru norīkošanu, ir nepieciešamās pilnvaras un kompetence norīkot šādas struktūras, apturēt to darbību, atsaukt apturēšanu un anulēt šādu struktūru norīkošanu. 2. Veicot šādu norīkošanu, darbības apturēšanu, apturēšanas atsaukšanu un norīkošanas anulēšanu, norīkotājas iestādes ievēro 12. pantā un pielikumā izklāstītās norīkošanas procedūras, ja vien nozares pielikumos nav noteikts citādi.”. |
4. |
Nolīguma 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Puses apmainās ar informāciju par procedūrām, ko tās izmanto, lai nodrošinātu, ka norīkotās atbilstības novērtēšanas struktūras, kas ir to pakļautībā, atbilst normatīvo un administratīvo aktu prasībām, kas aprakstītas nozaru pielikumos, un kompetences prasībām, kas precizētas pielikumā.” |
5. |
Nolīguma 8. pantu groza šādi:
|
6. |
Nolīguma 9. pantu aizstāj ar šādu pantu: “9. pants Informācijas apmaiņa 1. Puses apmainās ar informāciju par nozaru pielikumos paredzēto normatīvo un administratīvo aktu īstenošanu un uztur precīzu to atbilstības novērtēšanas struktūru sarakstu, kuras norīkotas saskaņā ar šo Nolīgumu. 2. Atbilstīgi savām saistībām saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā katra Puse informē otru Pusi par grozījumiem, kuras tā attiecībā uz šā Nolīguma darbības jomu gatavojas izdarīt normatīvajos un administratīvajos aktos, un jaunos noteikumus tā paziņo otrai Pusei vismaz 60 kalendāro dienu laikā pirms to stāšanās spēkā, ja vien šā panta 3. punktā nav paredzēts citādi. 3. Ja Puse drošības, veselības vai vides aizsardzības apsvērumu dēļ veic neatliekamus pasākumus, lai pārvaldītu nozares pielikumā iekļauta ražojuma radītu risku, tā nekavējoties paziņo otrai Pusei par šiem pasākumiem, īsi norādot to mērķi un loģisko pamatu, vai rīkojas citādi, kā noteikts nozares pielikumā.” |
7. |
Nolīguma 12. panta 3. līdz 7. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “3. Apvienotā komiteja sanāk vismaz vienu reizi gadā, ja vien Apvienotā komiteja vai Puses nenolemj citādi. Ja tas vajadzīgs šā Nolīguma efektīvai darbībai vai pēc kādas Puses pieprasījuma, sasauc papildu sanāksmi vai sanāksmes. 4. Apvienotā komiteja var izskatīt visus jautājumus, kas saistīti ar šā Nolīguma darbību. Jo īpaši tā ir atbildīga par:
5. Apvienotā komiteja nekavējoties rakstveidā paziņo katrai Pusei par visiem nozaru pielikumu grozījumiem, kas izdarīti saskaņā ar šo Nolīgumu, un par visiem jauniem nozaru pielikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo Nolīgumu, un tie stājas spēkā dienā, ko noteikusi Apvienotā komiteja. 6. Saistībā ar atbilstības novērtēšanas struktūras norīkošanu piemēro šādu procedūru:
7. Ja atbilstības novērtēšanas struktūras norīkojums ir apturēts vai anulēts, atbilstības novērtēšana, ko minētā struktūra ir veikusi pirms apturēšanas vai anulēšanas spēkā stāšanās dienas, paliek spēkā, ja vien atbildīgā puse nav ierobežojusi vai anulējusi tās spēkā esību vai ja Apvienotā komiteja nenosaka citādi. Puse, kuras jurisdikcijā apturētā vai atsauktā atbilstības novērtēšanas struktūra darbojās, rakstveidā paziņo otrai Pusei par visiem šādiem grozījumiem saistībā ar spēkā esības ierobežošanu vai atcelšanu.” |
8. |
Nolīguma 15. pantu groza šādi:
|
9. |
Nolīguma pielikumu groza šādi:
|
10. |
Nozares pielikumu par zāļu LRP inspekciju un partijas sertifikāciju, tostarp 1. un 2. papildinājumu, aizstāj ar šādu pielikumu: “NOZARES PIELIKUMS PAR ZĀĻU LRP INSPEKCIJU UN PARTIJAS SERTIFIKĀCIJU NOLĪGUMAM STARP EIROPAS KOPIENU UN JAUNZĒLANDI SAISTĪBĀ AR ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMU DARBĪBAS UN PIEMĒROŠANAS JOMA
Ražotāju sertifikācija
Partiju sertifikācija
I IEDAĻA NORMATĪVO UN ADMINISTRATĪVO AKTU PRASĪBAS Ievērojot III iedaļu, galvenās LRP pārbaudes veic saskaņā ar LRP prasībām, ko piemēro eksportētāja Puse. Normatīvie un administratīvie akti, kas attiecas uz šo nozares pielikumu, ir izklāstīti tabulā. Tomēr kvalitātes standartprasības eksportējamajiem produktiem, tostarp to ražošanas metode un produkta specifikācijas, ir norādītas attiecīgā produkta tirdzniecības atļaujā, ko piešķir importētāja Puse.
II IEDAĻA OFICIĀLIE PĀRBAUDES DIENESTI Puses saistībā ar šo nozares pielikumu ir kopīgi izveidojušas oficiālo pārbaudes dienestu sarakstus, kurus tās uztur. Ja Puse pieprasa otrai Pusei jaunāko oficiālo pārbaudes dienestu sarakstu kopiju, Puse, kura saņem šādu pieprasījumu, 30 kalendāro dienu laikā no minētā pieprasījuma saņemšanas dienas nosūta Pusei, kura iesniedza pieprasījumu, minēto sarakstu kopiju. III IEDAĻA DARBĪBAS NOTEIKUMI 1. Inspekcijas ziņojumu nosūtīšana Pēc pamatota pieprasījuma saņemšanas attiecīgie pārbaudes dienesti nosūta ražošanas vietas jaunākā inspekcijas ziņojuma kopiju vai, ja analītisku operāciju veikšanu ir uzticēta apakšuzņēmējiem – kontroles vietas jaunākā ziņojuma kopiju. Pieprasījums var attiekties uz “pilnu pārbaudes ziņojumu” vai uz “sīki izstrādātu ziņojumu” (sk. 2. punktu). Katra Puse rīkojas ar šiem pārbaudes ziņojumiem atbilstoši konfidencialitātes pakāpei, kādu pieprasījusi izcelsmes Puse. Ja attiecīgo zāļu ražošanas darbības pēdējā laikā nav pārbaudītas, t. i., ja pēdējā pārbaude veikta vairāk nekā pirms diviem gadiem vai ja konstatē īpašu vajadzību pēc pārbaudes, drīkst pieprasīt īpašu un detalizētu pārbaudi. Puses nodrošina, ka pārbaudes ziņojumi tiek nosūtīti, nepārsniedzot 30 kalendāro dienu termiņu, šo periodu pagarina līdz 60 kalendārajām dienām, ja jāveic jauna pārbaude. 2. Pārbaudes ziņojumi “Pilns pārbaudes ziņojums” ietver ražotnes pamatdokumentāciju (ko sagatavo ražotājs vai iestāde, kas veic pārbaudi), un iestādes, kas veic pārbaudi, aprakstošo ziņojumu. “Sīki izstrādātajā ziņojumā” ir atbildes uz konkrētiem jautājumiem par uzņēmumu, kurus uzdevusi otra Puse. 3. References LRP
LRP prasību līdzvērtību konkrētiem produktiem vai produktu grupām (piemēram, pētāmām zālēm, izejvielām) nosaka saskaņā ar procedūru, ko izstrādājusi Apvienotā nozares darba grupa. 4. Pārbaužu būtība
5. Pārbaudes/reģistrācijas maksas Pārbaudes/reģistrācijas maksu režīmu nosaka pēc ražotāja atrašanās vietas. Pārbaudes/reģistrācijas maksas par ražojumiem, uz kuriem attiecas šis nozares pielikums, neiekasē no ražotājiem, kuri atrodas otras Puses teritorijā. 6. Drošības klauzula attiecībā uz pārbaudēm Katra Puse patur tiesības veikt pati savas pārbaudes tādu iemeslu dēļ, kurus tā norāda otrai Pusei. Par šādām pārbaudēm iepriekš jāpaziņo otrai Pusei, kurai tad ir iespēja piedalīties šādā pārbaudē. Uz šo drošības klauzulu jāatsaucas tikai izņēmuma gadījumā. Ja šāda pārbaude notiek, pārbaudes izmaksas ir atgūstamas. 7. Informācijas apmaiņa starp iestādēm un kvalitātes prasību tuvināšana Saskaņā ar šā Nolīguma vispārīgajiem noteikumiem Puses apmainās ar visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudes tiktu pastāvīgi savstarpēji atzītas. Lai apliecinātu darbspēju gadījumos, kad jebkuras Puses tiesību aktu sistēmā notiek ievērojamas pārmaiņas, jebkura Puse var pieprasīt konkrētu papildinformāciju par oficiālo pārbaudes dienestu. Šādi īpaši pieprasījumi var attiekties uz informāciju par apmācību, pārbaudes procedūrām, vispārīgo informāciju un dokumentu apmaiņu, un uz tādu auditu pārredzamību, ko oficiālie pārbaudes dienesti veikuši saistībā ar šā nozares pielikuma darbību. Šādi pieprasījumi jāsagatavo ar Apvienotās nozares darba grupas starpniecību, kura tos administrē saskaņā notiekošo uzturēšanas programmu. Turklāt Jaunzēlandes un Eiropas Savienības attiecīgās iestādes informē viena otru par visām jaunākajām tehniskajām nostādnēm vai pārbaudes procedūru izmaiņām. Pirms to pieņemšanas katra Puse apspriežas ar otru Pusi. 8. Partijas oficiālā izlaišana Ar partijas oficiālās izlaišanas procedūras palīdzību, ko pirms katras produktu partijas izplatīšanas veic kompetentās iestādes, papildus tiek pārbaudīts imunoloģisko zāļu (vakcīnu) un asins derivātu drošums un efektivitāte. Šis Nolīgums neietver šo partiju oficiālo izlaišanu savstarpēju atzīšanu. Tomēr gadījumos, kad piemēro partijas oficiālās izlaišanas procedūru, ražotājs pēc importētājas Puses pieprasījuma nodrošina partijas oficiālās izlaišanas sertifikātu, ja attiecīgo partiju ir testējušas eksportētājas Puses kontroles iestādes. Eiropas Savienībai partijas oficiālās izlaišanas procedūras attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm publicē Eiropas Zāļu un veselības aprūpes kvalitātes direktorāts. Jaunzēlandei partijas oficiālās izlaišanas procedūra ir sīki aprakstīta dokumentā WHO Technical Report Series (PVO Tehnisko ziņojumu sērija), Nr. 822, 1992.” 9. Inspektoru apmācība Saskaņā ar šā Nolīguma vispārīgajiem noteikumiem inspektoru apmācības kursiem, ko organizē iestādes, jābūt pieejamiem otras Puses inspektoriem. Puses viena otru informē par šādiem kursiem. 10. Kopīgas pārbaudes Saskaņā ar šā Nolīguma vispārīgajiem noteikumiem un Pusēm savstarpēji vienojoties, var atļaut kopīgas pārbaudes. Šīs pārbaudes ir paredzētas tam, lai veidotu kopēju izpratni par praksi un prasībām, un to interpretāciju. Par šo pārbaužu sākšanu un to veidiem vienojas, izmantojot Apvienotās nozares darba grupas apstiprinātās procedūras. 11. Trauksmes izziņošanas sistēma Puses vienojas par kontaktpersonām, lai kompetentās iestādes un ražotāji varētu savlaicīgi informēt otras Puses iestādes par kvalitātes trūkumiem, partiju atsaukšanu, viltojumiem un citām ar kvalitāti saistītām problēmām, kas varētu radīt vajadzību pēc papildu kontroles pasākumiem vai apturēt partijas izplatīšanu. Savstarpēji vienojoties, tiek izveidota sīki izstrādāta trauksmes izziņošanas procedūra. Puses nodrošina, ka tās bez vicināšanās paziņo otrai Pusei par jebkādu ražošanas atļaujas apturēšanu vai anulēšanu (pilnīgu vai daļēju), pamatojoties uz neatbilstību LRP un uz neatbilstību, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību. 12. Kontaktpersonas Šajā nozares pielikumā kontaktpersonas visos tehniskos jautājumos, piemēram, tādos kā apmaiņa ar pārbaužu ziņojumiem, inspektoru apmācības kursi, tehniskās prasības, ir:
13. Apvienotā nozares darba grupa Saskaņā ar šo nozares pielikumu tiek izveidota Apvienotā nozares darba grupa, kurā ir Pušu pārstāvji. Tā ir atbildīga par efektīvu šā nozares pielikuma darbību. Tā ir pakļauta Apvienotajai komitejai, kā to nosaka minētā komiteja. Apvienotā nozares darba grupa nosaka savu reglamentu. Tā vienprātīgi pieņem lēmumus un ieteikumus. Tā var nolemt deleģēt savus uzdevumus apakšgrupām. 14. Viedokļu atšķirības Abas Puses dara visu iespējamo, lai atrisinātu jebkādas viedokļu atšķirības, inter alia, attiecībā uz ražotāju atbilstību un pārbaudes ziņojumu secinājumiem. Neatrisinātās viedokļu atšķirības paziņo Apvienotajai nozares darba grupai. IV IEDAĻA IZMAIŅAS OFICIĀLO PĀRBAUDES DIENESTU SARAKSTĀ Puses atzīst, ka šajā nozares pielikumā jāiekļauj izmaiņas īpaši attiecībā uz jaunu oficiālo pārbaudes dienestu iekļaušanu vai izmaiņas izveidoto kompetento iestāžu organizācijā vai uzdevumos. Ja attiecībā uz oficiālajiem pārbaudes dienestiem ir notikušas būtiskas izmaiņas, Apvienotā nozares darba grupa saskaņā ar III iedaļas 7. punktu apsver, kāda papildinformāciju ir vajadzīga, ja tāda ir, lai pārbaudītu programmas un noteiktu vai saglabātu pārbaužu savstarpēju atzīšanu.” |
11. |
Nozares pielikumu par medicīnas ierīcēm aizstāj ar šādu pielikumu: “NOZARES PIELIKUMS PAR MEDICĪNAS IERĪCĒM EIROPAS NOLĪGUMAM STARP KOPIENU UN JAUNZĒLANDI SAISTĪBĀ AR ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMU DARBĪBAS UN PIEMĒROŠANAS JOMA Šā nozares pielikuma noteikumi attiecas uz šādiem ražojumiem:
I IEDAĻA NORMATĪVO UN ADMINISTRATĪVO AKTU PRASĪBAS
II IEDAĻA IESTĀDES, KAS ATBILDĪGAS PAR ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRU NORĪKOŠANU ŠĀ NOLĪGUMA MĒRĶIEM
III IEDAĻA ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRU NORĪKOŠANAS PROCEDŪRAS
IV IEDAĻA PAPILDU NOTEIKUMI 1. Jauni tiesību akti Puses ņem vērā Jaunzēlandes nodomu ieviest jaunus tiesību aktus par medicīnas ierīcēm un vienojas, ka šā nozares pielikuma noteikumus piemēros šiem tiesību aktiem pēc to stāšanās spēkā Jaunzēlandē. Puses kopīgi paziņo savu nodomu šā nozares pielikuma darbības jomu attiecināt uz in vitro diagnostikas ierīcēm, tiklīdz stāsies spēkā jaunie Jaunzēlandes tiesību akti par medicīnas ierīcēm. 2. Informācijas apmaiņa Puses viena otru informē par negadījumiem saistībā ar trauksmes procedūru attiecībā uz medicīnas ierīci vai par jautājumiem, kas skar produktu drošumu. Turklāt Puses paziņo viena otrai šādu informāciju:
Kontaktpersonas, ar kuru starpniecību var nodot informāciju, ir:
Puses var apmainīties ar informāciju par Eiropas medicīnas ierīču datubāzes (Eudamed) izveidošanas rezultātiem. Turklāt Medicines and Medical Devices Safety Authority (Zāļu un medicīnisko ierīču drošuma iestāde) ziņo par visiem izsniegtajiem sertifikātiem. 3. Apakšuzņēmuma līgumu slēgšana Ja Jaunzēlandes normatīvie vai administratīvie akti to prasa, Eiropas Kopienas atbilstības novērtēšanas struktūras, kas slēdz apakšuzņēmuma līgumus par visām pārbaudēm vai daļu no tām, slēdz apakšuzņēmuma līgumus tikai ar tām testēšanas laboratorijām, kas akreditētas saskaņā ar III iedaļas 2. punktu. 4. Piešķirto apstiprinājumu reģistrēšana Papildus prasībām, ko attiecībā uz atbilstības novērtēšanas struktūru uzliek šā Nolīguma pielikums, attiecīgā Eiropas Savienības norīkotāja iestāde par katru norīkoto atbilstības novērtēšanas struktūru sniedz Jaunzēlandei sīkas ziņas par veidu, kādā minētā atbilstības novērtēšanas struktūra gatavojas reģistrēt to, ka ir piešķirts apstiprinājums, ko atbilstīgi 1992. gada Aktam par elektroenerģiju (un noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo aktu) sekretārs pieprasa attiecībā uz [elektro]piederumiem vai [elektro]ierīcēm, kas jāpārdod vai kas piedāvātas tirdzniecībai ar Jaunzēlandi. 5. Uzticības veidošana attiecībā uz paaugstināta riska ierīcēm
6. Apvienotā nozares darba grupa Saskaņā ar šo nozares pielikumu tiek izveidota Apvienotā nozares darba grupa, kurā ir Pušu pārstāvji. Tā ir atbildīga par efektīvu šā nozares pielikuma darbību. Tā ir pakļauta Apvienotajai komitejai, kā to nosaka minētā komiteja. Apvienotā nozares darba grupa nosaka savu reglamentu. Tā vienprātīgi pieņem lēmumus un ieteikumus. Tā var nolemt deleģēt savus uzdevumus apakšgrupām. 7. Viedokļu atšķirības Abas Puses dara visu iespējamo, lai atrisinātu jebkādas viedokļu atšķirības, inter alia, attiecībā uz ražotāju atbilstību un pārbaudes ziņojumu secinājumiem. Par neatrisinātajām viedokļu atšķirībāms paziņo Apvienotajai nozares darba grupai. Papildinājums Šā nozares pielikuma noteikumi neattiecas uz šādām ierīcēm:
Abas Puses, savstarpēji vienojoties, var nolemt šo nozares pielikumu attiecināt arī uz iepriekš minētajām medicīniskajām ierīcēm. |
2. pants
Stāšanās spēkā
Šis Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Puses ir apmainījušās ar diplomātiskajiem paziņojumiem, ar kuriem tās apstiprina, ka Pušu attiecīgās procedūras saistībā ar šā Nolīguma stāšanos spēkā ir pabeigtas.
Sagatavots Briselē, 2012. gada 23. februārī divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
За Европейския съюз
Por la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā –
Europos Sąjungos vardu
Az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Pentru Uniunea Europeană
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
För Europeiska unionen
За Нοва Зeлaндия
Por Nueva Zelanda
Za Nový Zéland
For New Zealand
Für Neuseeland
Uus-Meremaa nimel
Για τη Nέα Ζηλανδία
For New Zealand
Pour la Nouvelle-Zélande
Per la Nuova Zelanda
Jaunzēlandes vārdā –
Naujosios Zelandijos vardu
Uj-Zéland részéről
Gћal New Zealand
Voor Nieuw-Zeeland
W imieniu Nowej Zelandii
Pela Nova Zelândia
Pentru Noua Zeelandă
Za Nový Zéland
Za Novo Zelandijo
Unden-Seelannin puolesta
För Nya Zeeland
REGULAS
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/19 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1261/2012
(2012. gada 20. decembris),
ar ko 2013. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
(2) |
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) ir paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamo zinātnisko ieteikumu un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
(3) |
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. |
(4) |
Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. |
(5) |
Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu būtu jāattiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (2), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par, attiecīgi, nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jāprecizē kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, nosūtot Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
(6) |
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (3), ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. |
(7) |
Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2013. gada 1. janvārī. Steidzamības iemeslu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu 2013. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro ES kuģiem, kas darbojas Melnajā jūrā.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija; |
b) |
“Melnā jūra” ir ģeogrāfiskais apakšapgabals 29, kā definēts I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (4) un rezolūcijā GFCM/33/2009/2; |
c) |
“ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas ir reģistrēts Savienībā; |
d) |
“kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma; |
e) |
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij. |
II NODAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
4. pants
KPN un tās sadalījums
KPN, šo KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi ir noteikti pielikumā.
5. pants
Īpaši noteikumi par sadalījumu
Šajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a) |
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
b) |
atvilkumus un zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
c) |
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
d) |
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
e) |
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
6. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuru zvejas iespējas nosaka ar šo regulu, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a) |
nozveju guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai |
b) |
nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
III NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
7. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 20. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
(2) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
(3) OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
(4) OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.
PIELIKUMS
KPN, ko piemēro ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN (pa sugām un apgabaliem)
Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.
Zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas piemērošanas nolūkā sniegta šāda atbilstības tabula ar nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.
Zinātniskais nosaukums |
Trīsburtu kods |
Vispārpieņemtais nosaukums |
Psetta maxima |
TUR |
Akmeņplekste |
Sprattus sprattus |
SPR |
Brētliņa |
|
|
|||||||
Bulgārija |
43,2 |
Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Rumānija |
43,2 |
|||||||
Savienība |
86,4 (1) |
|||||||
KPN |
Nepiemēro |
|
|
|||||||
Bulgārija |
8 032,5 |
Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Rumānija |
3 442,5 |
|||||||
Savienība |
11 475 |
|||||||
KPN |
Nepiemēro |
(1) No 2013. gada 15. aprīļa līdz 15. jūnijam nav atļautas nekādas zvejas darbības, tostarp nozvejas pārkraušana citā kuģī, pacelšana uz kuģa, izkraušana un pirmā pārdošana.
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/22 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1262/2012
(2012. gada 20. decembris),
ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. |
(2) |
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un zvejas darbību ilgtspējīgumu, ir jāizstrādā, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī ņemot vērā visus ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
(3) |
Padomei jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un vajadzības gadījumā arī konkrēti ar šiem pasākumiem funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu relatīvu katras dalībvalsts zvejas darbību stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. |
(4) |
Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visām zvejas nozarēm, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši sanāksmēs ar Zivsaimniecības un akvakultūras komiteju un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
(5) |
Zvejas iespējām būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumam par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (2) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kas izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību atklātajā jūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, atbilstīgi kuriem regulatoram vajadzētu būt īpaši piesardzīgam gadījumos, ja informācija ir neskaidra, neuzticama vai neatbilstīga. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumam nevajadzētu tikt izmantotam par iemeslu, lai atliktu vai neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
(6) |
Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, norādīts, ka dziļūdens zivju krājumu zveja lielākoties nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējību, to zvejas iespējas būtu jāsamazina, kamēr zivju krājumu apmērā neparādīsies pozitīvas tendences. ICES turklāt neiesaka Atlantijas lielgalvja specializēto zveju visos apgabalos un zilās jūras līdakas un sarkanās zobaines specializēto zveju attiecībā uz dažiem konkrētiem krājumiem. |
(7) |
Tiek uzskatīts, ka dziļūdens haizivju galveno komerciāli izmantojamo sugu krājumi ir noplicināti, un tāpēc nebūtu jāveic to specializētā zveja. |
(8) |
Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (3), 2. panta a) punktā nosaka ik pa diviem gadiem. Tomēr izņēmums tiek pieļauts Ziemeļatlantijas argentīnas krājumiem un zilās jūras līdakas galvenajai zvejai, kuru zvejas iespējas ir atkarīgas no ikgadējo sarunu ar Norvēģiju iznākuma. Šo krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka citā atbilstīgā ikgadējā regulējumā, ar kuru nosaka zvejas iespējas. |
(9) |
Vienkāršības labad KPN zilajai jūras līdakai, par kuru Savienība lemj neatkarīgi, būtu jāreglamentē tajā pašā juridiskajā instrumentā. Tāpēc KPN zilajai jūras līdakai starptautiskos ūdeņos II, III un IV zonā un KPN zilajai jūras līdakai starptautiskos ūdeņos XII zonā būtu jāiekļauj regulā, ar ko nosaka zvejas iespējas ES kuģiem attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, uz kuriem neattiecas starptautiskas sarunas vai nolīgumi. |
(10) |
Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (4), ir jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. Piesardzīgu KPN piemēro krājumiem, kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro analītisku KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu attiecībā uz dziļūdens krājumiem, krājumiem, kuriem nav zinātniski pamatota attiecīgo zvejas iespēju novērtējuma, šajā regulā būtu jānosaka piesardzīga KPN. |
(11) |
Ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, dažu strupdeguna garastes krājumu bioloģiskā izplatība ne vienmēr sakrīt ar KPN zonām šajā regulā. Lai vecinātu minēto krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, ir lietderīgi noteikt lielāku elastību starp KPN Vb, VI un VII zonu, no vienas puses, un KPN VIII, IX, X, XII un XIV zonu, no otras puses. |
(12) |
Lai novērstu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šai regulai vajadzētu būt piemērojamai no 2013. gada 1. janvāra. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka ES kuģiem 2013. un 2014. gadā pieejamās ikgadējās noteiktu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi un kuros jānosaka nozvejas limiti.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; |
b) |
“ES ūdeņi” ir ūdeņi, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām blakus esošos ūdeņus; |
c) |
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko no krājuma gadā drīkst noķert un izkraut; |
d) |
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
e) |
“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. |
2. Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:
a) |
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (5) III pielikumā; |
b) |
CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (6) II pielikumā. |
3. pants
KPN un tās sadalījums
To dziļūdens sugu KPN, kuras ES kuģi nozvejo ES ūdeņos vai noteiktos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir norādīti šīs regulas pielikumā.
4. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar
a) |
apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
b) |
atvilkumus un pārdales, kas veiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (7) 37. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (8) 10. panta 4. punktu; |
c) |
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
d) |
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
e) |
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. |
2. Ja šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, bet krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.
5. pants
Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai
Zivis no krājumiem, kuriem noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir piešķirta kvota un kuras kvota vēl nav pilnībā apgūta.
6. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 20. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
S. ALETRARIS
(1) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
(2) Nolīgums par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.).
(3) OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.
(4) OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).
(7) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
(8) Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).
PIELIKUMS
Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.
1. DAĻA
Sugas un sugu grupas
1. |
Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā pēc sugas nosaukuma latīņu valodā. Izņēmums ir dziļūdens haizivis, kas norādītas minētā saraksta sākumā. Šīs regulas piemērošanai izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu.
|
2. |
Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minētās sugas.
|
2. DAĻA
Ikgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas ES kuģiem apgabalos, kur piemēro KPN, sadalījumā pa sugām un apgabaliem (tonnās dzīvsvara)
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pants nav piemērojams. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pants nav piemērojams. |
||||||
Vācija |
0 |
0 |
|||||||
Igaunija |
0 |
0 |
|||||||
Īrija |
0 |
0 |
|||||||
Spānija |
0 |
0 |
|||||||
Francija |
0 |
0 |
|||||||
Lietuva |
0 |
0 |
|||||||
Polija |
0 |
0 |
|||||||
Portugāle |
0 |
0 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
0 |
0 |
|||||||
Savienība |
0 |
0 |
|||||||
KPN |
0 |
0 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pants nav piemērojams. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pants nav piemērojams. |
||||||
Portugāle |
0 |
0 |
|||||||
Savienība |
0 |
0 |
|||||||
KPN |
0 |
0 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pants nav piemērojams. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pants nav piemērojams. |
||||||
Īrija |
0 |
0 |
|||||||
Spānija |
0 |
0 |
|||||||
Francija |
0 |
0 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
0 |
0 |
|||||||
Savienība |
0 |
0 |
|||||||
KPN |
0 |
0 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Piesardzīga KPN |
||||||
Vācija |
3 |
3 |
|||||||
Francija |
3 |
3 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
3 |
3 |
|||||||
Savienība |
9 |
9 |
|||||||
KPN |
9 |
9 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN |
||||||
Vācija |
35 |
46 |
|||||||
Igaunija |
17 |
22 |
|||||||
Īrija |
87 |
113 |
|||||||
Spānija |
174 |
226 |
|||||||
Francija |
2 440 |
3 172 |
|||||||
Latvija |
113 |
147 |
|||||||
Lietuva |
1 |
1 |
|||||||
Polija |
1 |
1 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
174 |
226 |
|||||||
Citas (1) |
9 |
12 |
|||||||
Savienība |
3 051 |
3 966 |
|||||||
KPN |
3 051 |
3 966 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN |
||||||
Spānija |
12 |
12 |
|||||||
Francija |
29 |
29 |
|||||||
Portugāle |
3 659 |
3 659 |
|||||||
Savienība |
3 700 |
3 700 |
|||||||
KPN |
3 700 |
3 700 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Piesardzīga KPN |
||||||
Portugāle |
3 674 |
3 490 |
|||||||
Savienība |
3 674 |
3 490 |
|||||||
KPN |
3 674 |
3 490 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN |
||||||
Īrija |
10 |
9 |
|||||||
Spānija |
70 |
67 |
|||||||
Francija |
19 |
18 |
|||||||
Portugāle |
203 |
193 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
10 |
9 |
|||||||
Savienība |
312 |
296 |
|||||||
KPN |
312 |
296 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Piesardzīga KPN |
||||||
Dānija |
1 |
1 |
|||||||
Vācija |
1 |
1 |
|||||||
Francija |
10 |
10 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
1 |
1 |
|||||||
Savienība |
13 |
13 |
|||||||
KPN |
13 |
13 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Piesardzīga KPN |
||||||
Dānija |
643 |
515 |
|||||||
Vācija |
4 |
3 |
|||||||
Zviedrija |
33 |
26 |
|||||||
Savienība |
680 |
544 |
|||||||
KPN |
680 |
544 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 (3) |
2014 (3) |
Analītiska KPN |
||||||
Vācija |
8 |
8 |
|||||||
Igaunija |
63 |
63 |
|||||||
Īrija |
279 |
279 |
|||||||
Spānija |
70 |
70 |
|||||||
Francija |
3 539 |
3 539 |
|||||||
Lietuva |
81 |
81 |
|||||||
Polija |
41 |
41 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
208 |
208 |
|||||||
Citas (4) |
8 |
8 |
|||||||
Savienība |
4 297 |
4 297 |
|||||||
KPN |
4 297 |
4 297 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 (5) |
2014 (5) |
Analītiska KPN |
||||||
Vācija |
23 |
21 |
|||||||
Īrija |
5 |
4 |
|||||||
Spānija |
2 573 |
2 317 |
|||||||
Francija |
119 |
107 |
|||||||
Latvija |
41 |
37 |
|||||||
Lietuva |
5 |
4 |
|||||||
Polija |
805 |
724 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
10 |
9 |
|||||||
Savienība |
3 581 |
3 223 |
|||||||
KPN |
3 581 |
3 223 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pants nav piemērojams. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pants nav piemērojams. |
||||||
Īrija |
0 |
0 |
|||||||
Spānija |
0 |
0 |
|||||||
Francija |
0 |
0 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
0 |
0 |
|||||||
Savienība |
0 |
0 |
|||||||
KPN |
0 |
0 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pants nav piemērojams. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pants nav piemērojams. |
||||||
Īrija |
0 |
0 |
|||||||
Spānija |
0 |
0 |
|||||||
Francija |
0 |
0 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
0 |
0 |
|||||||
Citas |
0 |
0 |
|||||||
Savienība |
0 |
0 |
|||||||
KPN |
0 |
0 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pants nav piemērojams. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pants nav piemērojams. |
||||||
Īrija |
0 |
0 |
|||||||
Spānija |
0 |
0 |
|||||||
Francija |
0 |
0 |
|||||||
Portugāle |
0 |
0 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
0 |
0 |
|||||||
Savienība |
0 |
0 |
|||||||
KPN |
0 |
0 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN |
||||||
Īrija |
6 |
5 |
|||||||
Spānija |
156 |
143 |
|||||||
Francija |
8 |
7 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
20 |
18 |
|||||||
Citas (6) |
6 |
5 |
|||||||
Savienība |
196 |
178 |
|||||||
KPN |
196 |
178 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 (7) |
2014 (7) |
Analītiska KPN |
||||||
Spānija |
614 |
614 |
|||||||
Portugāle |
166 |
166 |
|||||||
Savienība |
780 |
780 |
|||||||
KPN |
780 |
780 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN |
||||||
Spānija |
9 |
8 |
|||||||
Portugāle |
1 004 |
904 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
9 |
8 |
|||||||
Savienība |
1 022 |
920 |
|||||||
KPN |
1 022 |
920 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN |
||||||
Vācija |
9 |
9 |
|||||||
Francija |
9 |
9 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
13 |
13 |
|||||||
Savienība |
31 |
31 |
|||||||
KPN |
31 |
31 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 (8) |
2014 (8) |
Analītiska KPN |
||||||
Vācija |
10 |
10 |
|||||||
Īrija |
260 |
260 |
|||||||
Spānija |
588 |
588 |
|||||||
Francija |
356 |
356 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
814 |
814 |
|||||||
Savienība |
2 028 |
2 028 |
|||||||
KPN |
2 028 |
2 028 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 (9) |
2014 (9) |
Analītiska KPN |
||||||
Spānija |
242 |
242 |
|||||||
Francija |
15 |
15 |
|||||||
Portugāle |
10 |
10 |
|||||||
Savienība |
267 |
267 |
|||||||
KPN |
267 |
267 |
|
|
||||||||
Gads |
2013 |
2014 |
Analītiska KPN |
||||||
Francija |
9 |
9 |
|||||||
Portugāle |
36 |
36 |
|||||||
Apvienotā Karaliste |
9 |
9 |
|||||||
Savienība |
54 |
54 |
|||||||
KPN |
54 |
54 |
(1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(2) Kamēr notiek apspriešanās starp ES un Norvēģiju, ICES IIIa zonā neveic strupdeguna garastes specializēto zveju.
(3) ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.
(4) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(5) ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.
(6) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(7) ES un starptautiskajos ūdeņos VI, VII un VIII zonā (SBR/*678-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas.
(8) ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā (GFB/*89-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas.
(9) ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā (GFB/*567-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas.
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/34 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1263/2012
(2012. gada 21. decembris),
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/413/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (1),
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgos priekšlikumus,
tā kā:
(1) |
Ar Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2) tiek īstenoti pasākumi, kas noteikti Lēmumā 2010/413/KĀDP. Padome 2012. gada 15. oktobrī pieņēma Lēmumu 2012/635/KĀDP (3), ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP un paredz papildu ierobežojošus pasākumus pret Irānu. |
(2) |
Minētie papildu ierobežojošie pasākumi jo īpaši ietver aizliegumu eksportēt galvenās jūras iekārtas un tehnoloģijas kuģu būvniecībai, apkopei vai pārveidošanai. Turklāt būtu jāaizliedz tirdzniecība ar grafītu, dažiem neapstrādātiem metāliem vai to pusfabrikātiem, piemēram, alumīniju un tēraudu, un programmatūru, kas paredzēta noteiktiem rūpnieciskiem procesiem. |
(3) |
Papildu ierobežojošie pasākumi ietver arī aizliegumu importēt, iegādāties vai transportēt Irānas dabasgāzi. Šā aizlieguma efektīvai īstenošanai ir nepieciešams veikt pasākumus, lai aizliegtu maiņas darījumus ar dabasgāzi, par kuriem ir zināms, ka tie palielina dabasgāzes eksportu no Irānas, apejot aizliegumu, vai ir pamatoti iemesli šādām aizdomām. Aizliegumam importēt dabasgāzi nebūtu jāskar līgumi, kas tiek izpildīti, izmantojot cauruļvadu, kurš tieši savienots ar Savienības dabasgāzes sadales tīklu, bez ievades punkta, un kurš paredzēts, lai atvieglotu Irānas izcelsmes dabasgāzes iepirkšanu vai palielinātu tās eksportu. |
(4) |
Lēmumā 2012/635/KĀDP tika paredzēts veikt to ierobežojošo pasākumu pārskatīšanu, kuri attiecas uz divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām, kas minētas I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (4), lai 2. daļas 5. kategorijā iekļautu tos priekšmetus, kuri varētu attiekties uz ražošanas nozarēm, ko tieši vai netieši kontrolē Islāma revolucionāro gvardu korpuss, vai kuri varētu attiekties uz Irānas kodolieroču, militāro vai ballistisko raķešu programmu, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no neparedzētas ietekmes uz Irānas civiliedzīvotājiem. |
(5) |
Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi īstenots aizliegums tirgot, piegādāt, nodot vai eksportēt uz Irānu papildu galvenās iekārtas vai tehnoloģijas, ko varētu izmantot naftas, dabasgāzes un naftas ķīmijas rūpniecības svarīgākajās nozarēs, būtu jāizveido šādu galveno iekārtu un tehnoloģiju papildu saraksts. |
(6) |
Šā paša iemesla dēļ būtu arī jāizveido saraksts ar priekšmetiem, uz kuriem attiecas dabasgāzes, grafīta, neapstrādātu metālu vai to pusfabrikātu, piemēram, alumīnija un tērauda, un programmatūras, kas paredzēta noteiktiem rūpnieciskiem procesiem, tirdzniecības aizliegums. |
(7) |
Ar Lēmumu 2012/635/KĀDP ir arī aizliegti darījumi starp Savienības un Irānas bankām un finanšu iestādēm, ja vien attiecīgā dalībvalsts tos nav iepriekš atļāvusi. |
(8) |
Turklāt Lēmumā 2012/635/KĀDP ir noteikts aizliegums sniegt Irānas naftas tankkuģiem un kravas kuģiem reģistrācijas un klasifikācijas pakalpojumus, kā arī aizliegums piegādāt kuģus, kas paredzēti naftas un naftas ķīmijas produktu pārvadāšanai vai glabāšanai, Irānas personām un vienībām vai citām personām un vienībām, lai pārvadātu vai glabātu Irānas naftas un naftas ķīmijas produktus. |
(9) |
Lai aizsargātu vidi un darba ņēmēju veselību un drošību, ir nepieciešams noteikt, ka dalībvalstu kompetentās iestādes var veikt visas darbības, ko tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas juridiskās saistības attiecībā uz darba ņēmēju veselību un drošību, kā arī vides aizsardzību. Ja ir nepieciešama steidzama rīcība, dalībvalstij būtu jāatļauj veikt šādu darbību bez iepriekšēja paziņojuma ar noteikumu, ka tā paziņo par to parējām dalībvalstīm un Komisijai cik drīz vien iespējams pēc attiecīgās darbības. |
(10) |
Ja dalībvalsts ir piešķīrusi atļauju veikt darbības saistībā ar ogļūdeņražu ekspluatāciju norādītai personai, vienībai vai struktūrai, pirms šī persona, vienība vai struktūra bija norādīta, šīs dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut atkāpi no dažiem Regulā (ES) Nr. 267/2012 noteiktajiem aizliegumiem, ja šāda atkāpe ir nepieciešama, lai nepieļautu vai novērstu kaitējumu videi vai licences vērtības pilnīgu zudumu. |
(11) |
Šie pasākumi ir Līguma piemērošanas jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības to īstenošanai, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi. |
(12) |
Tāpēc Regula (ES) Nr. 267/2012 būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 267/2012 groza šādi:
1) |
regulas 2. pantu groza šādi:
|
2) |
regulas 6. pantam pievieno šādus punktus:
Ņemot vērā d) punktu, attiecīgā dalībvalsts četrās nedēļas informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 428/2009. |
3) |
regulas 8. pantu aizstāj ar šādu: "8. pants 1. Ir aizliegts tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt VI un VIA pielikumā uzskaitītās galvenās iekārtas vai tehnoloģijas jebkurai Irānas personai, vienībai vai struktūrai vai izmantošanai Irānā. 2. VI un VIA pielikumā ir iekļautas galvenās iekārtas un tehnoloģijas šādām Irānas naftas un gāzes rūpniecības pamatnozarēm:
3. VI un VIA pielikumā iekļauj arī galvenās iekārtas un tehnoloģijas naftas ķīmijas rūpniecībai Irānā. 4. VI un VIA pielikumā neiekļauj elementus, kas ietverti Kopējā militāro preču sarakstā vai I, II vai III pielikumā."; |
4) |
regulas 9. pantu aizstāj ar šādu: "9. pants Ir aizliegts:
|
5) |
regulas 10. pantu aizstāj ar šādu: "10. pants 1. Regulas 8. un 9. pantā paredzētie aizliegumi neattiecas uz:
ar noteikumu, ka fiziskā vai juridiskā persona, vienība vai struktūra, kas vēlas iesaistīties šādos darījumos vai sniegt palīdzību šādu darījumu veikšanā, vismaz 20 darbdienas iepriekš ir paziņojusi par darījumu vai palīdzību tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tā veic uzņēmējdarbību. 2. Aizliegumi 8. un 9. pantā neskar tādu saistību izpildi, kas izriet no 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem līgumiem, ja šīs saistības izriet no pakalpojumu līgumiem vai šādu līgumu izpildei nepieciešamiem papildlīgumiem un ja minēto saistību izpildi iepriekš ir atļāvusi attiecīgā kompetentā iestāde un attiecīgā dalībvalsts ir informējusi pārējās dalībvalstis un Komisiju par savu nodomu piešķirt atļauju."; |
6) |
iekļauj šādus pantus: "10.a pants 1. Ir aizliegts tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt VIB pielikumā uzskaitītās svarīgākās jūras iekārtas vai tehnoloģijas jebkurai Irānas personai, vienībai vai struktūrai vai izmantošanai Irānā. 2. VIB pielikumā iekļauj galvenās jūras iekārtas vai tehnoloģijas kuģu būvniecībai, apkopei vai pārveidošanai, tostarp iekārtas vai tehnoloģijas, ko izmanto naftas tankkuģu būvniecībai. 10.b pants 1. Aizliegts:
10.c pants 1. Regulas 10.a pantā un 10.b pantā minētie aizliegumi neskar galveno jūras iekārtu un tehnoloģiju piegādi kuģim, kas nav Irānas personas, vienības vai struktūras īpašumā vai kontrolē un kas bijis spiests ienākt Irānas ostā vai Irānas teritoriālajos ūdeņos nepārvaramas varas dēļ. 2. Regulas 10. a un 10.b pantā noteiktos aizliegumus līdz 2013. gada 15. februārim nepiemēro tādu līgumu izpildei, kas noslēgti pirms 2012. gada 22. decembra, vai šādu līgumu izpildei nepieciešamu papildlīgumu izpildei. 10.d pants 1. Aizliegts tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt VIIA pielikumā uzskaitīto programmatūru jebkurai Irānas personai, vienībai vai struktūrai vai izmantošanai Irānā. 2. VIIA pielikumā ir iekļauta ražošanas procesu integrēšanas programmatūra, kas attiecas uz ražošanas nozarēm, ko tieši vai netieši kontrolē Islāma revolucionāro gvardu korpuss, vai kas attiecas uz Irānas kodolieroču, militāro vai ballistisko raķešu programmu. 10.e pants 1. Aizliegts:
10.f pants 1. Regulas 10. d un 10.e pantā noteiktos aizliegumus līdz 2013. gada 15. janvārim nepiemēro tādu līgumu izpildei, kas noslēgti pirms 2012. gada 22. decembra, vai šādu līgumu izpildei nepieciešamu papildlīgumu izpildei." |
7) |
regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Šīs regulas 11. pantā noteiktie aizliegumi neattiecas uz:
ar noteikumu, ka fiziskā vai juridiskā persona, vienība vai struktūra, kas vēlas pildīt līgumu, kurš minēts a), b) un c) apakšpunktā, vismaz 20 darbdienas iepriekš ir paziņojusi par darbību vai darījumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tā veic uzņēmējdarbību "; |
8) |
regulas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
9) |
iekļauj šādu pantu: "14.a pants 1. Aizliegts:
2. Panta 1. punktā minētos aizliegumus nepiemēro:
3. "Dabasgāze" nozīmē IVA pielikumā uzskaitītos produktus. 4. Panta 1. punktā "maiņas darījumi" nozīmē apmaiņu ar dabasgāzes plūsmām, kam ir dažāda izcelsme."; |
10) |
iekļauj šādus pantus: "15.a pants 1. Aizliegts tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt VIIB pielikumā uzskaitīto grafītu, neapstrādātus metālus vai to pusfabrikātus jebkurai Irānas personai, vienībai vai struktūrai vai izmantošanai Irānā. 2. VIIB pielikumā ir iekļauts grafīts un neapstrādāti metāli vai to pusfabrikāti, piemēram, alumīnijs un tērauds, kas attiecas uz rūpniecības nozarēm, kuras tieši vai netieši kontrolē Islāma Revolucionāro gvardu korpuss, vai kas ir būtiski Irānas kodolprogrammai, militārajai vai ballistisko raķešu programmai. 3. Panta 1. punktā noteikto aizliegumu nepiemēro precēm, kas uzskaitītas I, II un III pielikumā. 15.b pants 1. Aizliegts:
2. Panta 1. punktā noteiktos aizliegumus nepiemēro precēm, kas uzskaitītas I, II un III pielikumā. 15.c pants Regulas 15.a pantā noteiktos aizliegumus līdz 2013. gada 15. aprīlim nepiemēro tādu līgumu izpildei, kas noslēgti pirms 2012. gada 22. decembra, vai šādu līgumu izpildei nepieciešamu papildlīgumu izpildei." |
11) |
regulas 23. pantu groza šādi:
|
12) |
regulas 25. panta a) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
13) |
regulas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
14) |
regulas 28. pantu aizstāj ar šādu: "28. pants Atkāpjoties no 23. panta 2. punkta, kompetentās iestādes saskaņā ar tādiem nosacījumiem, ko tās uzskata par atbilstīgiem, var arī atļaut:
ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts vismaz desmit darbdienas pirms atļaujas izsniegšanas ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un Komisijai par šādu konstatējumu un tās nodomu piešķirt atļauju."; |
15) |
regulas 30. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: "30. pants 1. Aizliegts pārvest finanšu līdzekļus starp, no vienas puses, finanšu iestādēm un kredītiestādēm, uz kurām attiecas šī regula, kā definēts 49. pantā, un, no otras puses:
ja vien uz šādiem pārvedumiem neattiecas 2. punkts un tie nav veikti saskaņā ar 3. punktu. 2. Saskaņā ar 3. punktu var atļaut šādus pārvedumus:
3. Līdzekļu pārvedumus, kurus var atļaut saskaņā ar 2. punktu, apstrādā šādi:
4. Līdzekļu pārvedumiem, kuru summa ir mazāka par EUR 10 000 vai līdzvērtīgu summu, nav nepieciešama iepriekšēja atļauja vai paziņošana. 5. Paziņojumus un atļaujas lūgumus saistībā ar līdzekļu pārvedumiem kādai vienībai, uz kuru attiecas 1. punkta a) līdz d) apakšpunkts, maksātāja puses maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai tā vārdā adresē tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā maksājumu pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību. Paziņojumus un atļaujas lūgumus saistībā ar līdzekļu pārvedumiem no kādas vienības, uz kuru attiecas 1. punkta a) līdz d) apakšpunkts, maksājuma saņēmēja puses maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai tā vārdā adresē tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā maksājuma pakalpojuma sniedzējs veic uzņēmējdarbību. Ja uz maksātāja vai maksājuma saņēmēja maksājuma pakalpojuma sniedzēju neattiecas šī regula, paziņojumus un atļaujas lūgumus līdzekļu pārvedumiem kādai vienībai, uz kuru attiecas 1. punkta a) līdz d) punkts, maksātājs vai - līdzekļu pārvedumiem no kādas vienības, uz kuru attiecas 1. punkta a) līdz d) punkts, maksājuma saņēmējs- adresē tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā attiecīgi ir maksātāja vai maksājuma saņēmēja pastāvīgā mītnesvieta. 6. Kredītiestādes un finanšu iestādes, uz kurām attiecas šī regula, savās darbībās ar 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajām struktūrām un nolūkā novērst šīs regulas noteikumu pārkāpumus, īsteno paaugstinātu modrību:
30.a pants 1. Līdzekļu pārvedumus Irānas personām, vienībām vai struktūrām un no tām, uz kuriem neattiecas 30. panta 1. punkts, apstrādā šādi:
Reizi trīs mēnešos dalībvalstis viena otru informē par visiem atļauju atteikumiem. 2. Līdzekļu pārvedumiem, kuru summa ir mazāka par EUR 10 000 vai līdzvērtīgu summu, nav nepieciešama iepriekšēja atļauja vai paziņošana. 3. Paziņojumus un atļaujas lūgumus līdzekļu pārvedumiem apstrādā šādi:
30.b pants 1. Ja atļauja ir piešķirta saskaņā ar 24., 25., 26., 27., 28. vai 28.a pantu, 30. un 30.a pants nav piemērojams. Prasība pēc iepriekšējas atļaujas līdzekļu pārvedumiem, kā paredzēts 30. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā, neskar to līdzekļu pārvedumu izpildi, kas iepriekš paziņoti kompetentajai iestādei vai kam kompetentā iestāde devusi iepriekšēju atļauju pirms 2012. gada 22. decembra. Šādus līdzekļu pārvedumus jāveic pirms 2013. gada 15. aprīļa. Regulas 30. un 30.a pantu nepiemēro attiecībā uz līdzekļu pārvedumiem, kas paredzēti 29. pantā. 2. Regulas 30. panta 3. punkts un 30.a panta 1. punkts ir piemērojams neatkarīgi no tā, vai līdzekļu pārvedums ir veikts kā viena operācija vai kā vairākas operācijas, kuras ir šķietami saistītas. Piemērojot šo regulu, "šķietami saistītās operācijas" ietver:
3. Piemērojot 30. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 30. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un 30.a panta 1. punkta c) apakšpunktu, dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar tādiem noteikumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, piešķir atļauju, izņemot gadījumus, kad tām ir pietiekams pamats konstatēt, ka līdzekļu pārvedums, kuram tiek lūgta atļauja, varētu pārkāpt kādu no šajā regulā noteiktajiem aizliegumiem vai pienākumiem. Kompetentā iestāde var iekasēt maksu par atļaujas lūgumu izskatīšanu. 4. Piemērojot 30.a panta 1. punkta c) apakšpunktu, atļauju uzskata par piešķirtu, ja kompetentā iestāde ir saņēmusi rakstisku atļaujas pieprasījumu, un četrās nedēļās kompetentā iestāde nav rakstiski iebildusi pret līdzekļu pārvedumu. Ja tai ir iebildumi, jo turpinās izmeklēšana, kompetentā iestāde par to paziņo un nekavējoties dara zināmu savu lēmumu. Kompetentajām iestādēm laikus ir tieša vai netieša piekļuve finanšu, administratīvai un ar tiesībaizsardzības iestāžu darbu saistītai informācijai, kas vajadzīga šādai izmeklēšanai. 5. Regulas 30. un 30.a pants neattiecas uz šādām personām, vienībām vai struktūrām:
|
16) |
regulas 31. pantu aizstāj ar šādu: "31. pants 1. Tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu filiāles un meitasuzņēmumi, uz kurām attiecas šī regula, kā noteikts 49. pantā, un kuru domicils ir Irānā, piecās darbdienās pēc attiecīgā līdzekļu pārveduma veikšanas vai saņemšanas informē kompetento iestādi dalībvalstī, kurā tie veic uzņēmējdarbību, par visiem līdzekļu pārvedumiem, ko tie veikuši vai saņēmuši, par darījuma pušu vārdiem vai nosaukumiem, summu un datumu. Ja attiecīga informācija ir pieejama, paziņojumā ir jānorāda darījuma būtība un, attiecīgā gadījumā, darījumā iekļauto preču veids, un tajā jo īpaši jānorāda, vai uz šīm precēm attiecas šīs regulas I, II, III, IV, IVA, V, VI, VIA, VIB, VII, VIIA vai VIIB pielikums, un – ja šo preču eksportam ir vajadzīga atļauja – jānorāda piešķirtās licences numurs. 2. Piemērojot informācijas apmaiņas nosacījumus, kompetentās iestādes, kas saņēmušas paziņojumu, lai novērstu darījumus, kas varētu veicināt darbības, kuras rada kodolieroču izplatīšanas risku vai kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi, saskaņā ar šiem nosacījumiem vajadzības gadījumā nekavējoties pārsūta 1. punktā minēto paziņojumu informāciju kompetentajām iestādēm pārējās dalībvalstīs, kurās veic uzņēmējdarbību attiecīgā darījuma partneri."; |
17) |
regulas 32. pantu svītro; |
18) |
regulas 33. un 34. pantā atsauces uz 32. panta 2. punktu aizstāj ar atsaucēm uz 30. panta 1. punktu; |
19) |
iekļauj šādus pantus: "37.a pants 1. Aizliegta šādu pakalpojumu sniegšana saistībā ar naftas tankkuģiem un kravas kuģiem, kuri kuģo ar Irānas Islāma Republikas karogu vai kuri pieder, kurus fraktē vai kuru darbību tieši vai netieši nodrošina Irānas persona, vienība vai struktūra:
2. Panta 1. punktā minēto aizliegumu piemēro no 2013. gada 15. janvāra. 37.b pants 1. Aizliegts darīt pieejamus kuģus, kas paredzēti naftas un naftas ķīmijas produktu transportēšanai vai uzglabāšanai:
2. Panta 1. punktā minētais aizliegums neskar tādu saistību izpildi, kas izriet no 12. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem līgumiem un papildu līgumiem, ar noteikumu, ka par Irānas jēlnaftas, naftas vai naftas ķīmijas produktu importu un transportēšanu ir ziņots kompetentajai iestādei saskaņā ar 12. panta 1. punktu vai 14. panta 1. punktu."; |
20) |
regulas 41. pantu aizstāj ar šādu: "41. pants Ir aizliegts apzināti un tīšuprāt piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir 2., 5. 1. punktā, 8., 9., 10.a, 10.b, 10.d, 10.e, 11., 13., 14.a, 15.a, 15.b, 17., 22., 23, 30., 30.a, 34., 35., 37.a vai 37.b pantā minēto pasākumu apiešana."; |
21) |
regulas 43. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Attiecīgā dalībvalsts vismaz desmit darbdienas pirms atļaujas izsniegšanas paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai par 1. punktā minēto konstatējumu un tās nodomu piešķirt atļauju. Ja pastāv draudi videi un/vai darba ņēmēju veselībai un drošībai Savienībā, kuru dēļ ir vajadzīga steidzama rīcība, attiecīgā dalībvalsts var piešķirt atļauju bez iepriekšēja paziņojuma, paziņojot par atļauju pārējām dalībvalstīm un Komisijai trīs dienu laikā pēc tās piešķiršanas."; |
23) |
iekļauj šādu pantu: "43.a pants 1. Atkāpjoties no 8. un 9. panta, 17. panta 1. punkta attiecībā uz kādu Irānas personu, vienību vai struktūru, kas minēta 17. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un 23. panta 2. un 3. punkta tādā mērā, kā tajos ir minētas IX pielikumā, 30. un 35. pantā uzskaitītās personas, vienības un struktūras, dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut ar nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, darbības, kas saistītas ogļūdeņražu izpēti vai ekspluatāciju Savienībā un tiek veiktas saskaņā ar licenci šādai izpētei vai ekspluatācijai, ko dalībvalsts ir izsniegusi IX pielikumā uzskaitītai personai, vienībai vai struktūrai, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
2. Panta 1. punktā paredzēto atkāpi piešķir tikai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, un tās derīgums nedrīkst pārsniegt licences, kas izsniegta IX pielikumā uzskaitītajai personai, vienībai vai struktūrai, derīguma termiņu. Ja kompetentā iestāde uzskata, ka ir nepieciešama līgumu subrogācija vai kompensāciju izmaksa, atkāpes derīguma termiņš nepārsniedz 5 gadus. 3. Attiecīgā dalībvalsts vismaz desmit darbdienas pirms atļaujas izsniegšanas paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai par tās nodomu piešķirt atļauju. Ja pastāv draudi videi Savienības teritorijā, kuru dēļ ir vajadzīga steidzama rīcība, lai novērstu draudus videi, attiecīgā dalībvalsts var piešķirt atļauju bez iepriekšēja paziņojuma, paziņojot par atļauju pārējām dalībvalstīm un Komisijai trīs dienu laikā pēc tās piešķiršanas."; |
23) |
X pielikuma virsrakstā pievieno atsauci uz 43.a pantu. |
24) |
regulas 45. panta b) punktu aizstāj ar šādu:
|
25) |
I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu; |
26) |
šīs regulas II pielikuma tekstu iekļauj kā IVA pielikumu; |
27) |
šīs regulas III pielikuma tekstu iekļauj kā VIA pielikumu; |
28) |
šīs regulas IV pielikuma tekstu iekļauj kā VIB pielikumu; |
29) |
šīs regulas V pielikuma tekstu iekļauj kā VIIA pielikumu; |
30) |
šīs regulas VI pielikuma tekstu iekļauj kā VIIB pielikumu. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 21. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.
(2) OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.
(3) OV L 282, 16.10.2012., 58. lpp.
(4) OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.
I PIELIKUMS
"I PIELIKUMS
A DAĻA
Preces un tehnoloģijas, kas minētas 2. panta 1., 2. un 4. punktā, 3. panta 3. punktā, 5. panta 1. punktā, 6. pantā, 8. panta 4. punktā, 17. panta 2. punktā un 31. panta 1. punktā
Šajā pielikumā ir iekļautas visas preces un tehnoloģijas, kas uzskaitītas un definētas Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā, izņemot tās, kas ir precizētas A daļā, kā arī – līdz 2013. gada 15. aprīlim – izņemot tās, kas precizētas C daļā.
|
Apraksts |
||||||||||||||||||||||||
1. |
"Informācijas drošības" sistēmas un iekārtas galalietošanai publisko telekomunikāciju pakalpojumu un interneta pakalpojumos sniegšanā vai šo pakalpojumu aizsardzībai, ko veic tīkla operators, ietverot sastāvdaļas, kas nepieciešamas darbībai, uzstādīšanai (tostarp uzstādīšanai uz vietas), apkopei (pārbaudei), remontam, kapitālā remonta un atjaunošanas pakalpojumiem, kas saistīti ar minētajām sistēmām un iekārtām:
|
||||||||||||||||||||||||
2. |
Šāda "programmatūra" galalietošanai publisko telekomunikāciju pakalpojumos, interneta pakalpojumu sniegšanā vai šādu pakalpojumu aizsardzībai, ko veic tīkla operators:
|
||||||||||||||||||||||||
3. |
"Tehnoloģijas" 1.a.1. pozīcijā minēto iekārtu vai šā saraksta 2.a vai 2.b.1. pozīcijā minētās "programmatūras""lietošanai" saskaņā ar vispārējo piezīmi par tehnoloģijām, kas paredzētas galalietošanai publiskos telekomunikāciju pakalpojumos un interneta pakalpojumu sniegšanā vai šo pakalpojumu aizsardzībai, ko veic tīkla operators. |
B DAĻA
Regulas 6. pants attiecas uz šādām precēm.
Prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |
Apraksts |
||||||||||||||||||||||
0A001 |
"Kodolreaktori" un speciālas tiem konstruētas vai pielāgotas komponentes un iekārtas, tas ir:
|
||||||||||||||||||||||
0C002 |
Mazbagātināts urāns, kas ietilpst 0C002. pozīcijā, ja tas ir ietverts samontētos kodoldegvielas elementos. |
C DAĻA
Prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |
Apraksts |
||||||||||||||||||||||||
5A002 |
Šādas "informācijas drošības" sistēmas, iekārtas un to sastāvdaļas:
|
||||||||||||||||||||||||
5D002 |
Šāda "programmatūra":
|
||||||||||||||||||||||||
5E002 |
"Tehnoloģijas" 5A002.a.1. pozīcijā minēto iekārtu vai šā saraksta 5D002.a vai 5D002.c.1. pozīcijā minētās "programmatūras""lietošanai" saskaņā ar vispārējo piezīmi par tehnoloģijām.". |
II PIELIKUMS
"IVA PIELIKUMS
Regulas 14.a pantā un 31. panta 1. punktā minētie produkti
Dabasgāze un citādi gāzveida ogļūdeņraži
HS kods |
Apraksts |
2709 00 10 |
Dabasgāzes kondensāti |
2711 11 00 |
Dabasgāze – sašķidrinātā stāvoklī |
2711 21 00 |
Dabasgāze – gāzveida stāvoklī |
2711 12 |
Propāns |
2711 13 |
Butāni |
2711 19 00 |
Citādi". |
III PIELIKUMS
"VIA PIELIKUMS
Galvenās iekārtas un tehnoloģijas, kas minētas 8. pantā, 10. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 31. panta 1. punktā
HS kods |
Apraksts |
|
- caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados: |
7304 22 |
– nerūsējošā tērauda urbšanas caurules |
7304 23 |
– citādas urbšanas caurules |
7304 24 |
– citādas, no nerūsējošā tērauda |
7304 24 |
– citādas: |
ex ex 7305 |
Citas dzelzs vai tērauda caurules un caurulītes (piemēram, metinātas, kniedētas vai tamlīdzīgi sastiprinātas) ar apaļu šķērsgriezumu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm ar hroma saturu, kas vienāds ar vai lielāks par 1 %, un aukstumizturību, kura var pārsniegt -120°C |
|
– caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados: |
7306 11 |
– metinātas, no nerūsējošā tērauda: |
7306 19 |
– – citādas: |
|
– caurules, kuras izmanto naftas vai gāzes cauruļvados: |
7306 21 00 |
– – metinātas, no nerūsējošā tērauda |
7306 29 00 |
– – citādas |
|
Dzelzs vai tērauda tilpnes saspiestai vai sašķidrinātai gāzei: |
7311 00 99 |
– – citādas, ar ietilpību 1 000 l vai vairāk |
ex ex 7613 |
Alumīnija tilpnes saspiestai vai sašķidrinātai gāzei, ar ietilpību 1 000 l vai vairāk". |
IV PIELIKUMS
"VIB PIELIKUMS
Regulas 10.a pantā, 10.b pantā, 10.c pantā un 31. panta 1. punktā minēto galveno iekārtu un tehnoloģiju saraksts
HS kods |
Apraksts |
8406 10 00 |
Tvaika turbīnas kuģu dzinējiekārtām |
ex ex 8406 90 |
Tvaika turbīnu daļas kuģu dzinējiekārtām |
8407 21 |
Kuģu dzinējiekārtu motori, piekarināmie motori |
ex ex 8407 29 |
Kuģu dzinējiekārtu motori, citādi; |
8408 10 |
Kuģu dzinējiekārtas |
ex ex 8409 91 00 |
Daļas, kas piemērotas lietošanai vienīgi vai galvenokārt kopā ar pozīcijā 8407 21 vai 8407 29 minētajām mašīnām |
ex ex 8409 99 00 |
Daļas, kas piemērotas lietošanai vienīgi vai galvenokārt kopā ar pozīcijā 8408 10 minētajām mašīnām |
ex ex 8411 81 |
Citādas gāzturbīnas, kuru jauda nepārsniedz 5 000 kW, kuģu dzinējiekārtām |
ex ex 8411 82 |
Citādas gāzturbīnas, kuru jauda pārsniedz 5 000 kW, kuģu dzinējiekārtām |
ex ex 8468 |
Iekārtas un aparāti lodēšanai ar mīkstlodi un cietlodi vai metināšanai, derīgi vai nederīgi griešanai, izņemot pozīcijā 8515 minētos; ar gāzi darbināmas iekārtas un aparāti virsmas termiskai apstrādei |
ex ex 8483 |
Transmisijas vārpstas (ieskaitot sadales vārpstas un kloķvārpstas) un kloķi; gultņu korpusi un slīdgultņi; zobrati un zobpārvadi; lodīšu gaitas skrūves vai rullīšu skrūves; pārnesumkārbas un citādi ātruma regulatori, ieskaitot hidrotransformatorus; spararati un trīši, ieskaitot polispastus; sajūgi un vārpstu sakabes (ieskaitot kardāna savienojumus), kas paredzēti kuģu piedziņai ar pilnu iespējamo kravnesību pie maksimālas iegrimes 55 000 tonnas vai vairāk |
8487 10 |
Kuģu vai laivu dzenskrūves un to lāpstiņas |
ex ex 8515 |
Elektriskās (ieskaitot elektrogāzsildes), lāzera vai citāda gaismas vai fotonu starojuma, ultraskaņas, elektronstaru, magnētimpulsu, plazmas loka un citas lodēšanas (ar mīkstlodi vai cietlodi) vai metināšanas mašīnas un aparāti neatkarīgi no tā, vai tie spēj izdarīt griešanas operācijas; elektriskās mašīnas un aparāti metāla vai metālkeramikas karstai uzsmidzināšanai |
ex ex 9014 10 00 |
Kompasi virziena noteikšanai, tikai jūrniecības nozarei |
ex ex 9014 80 00 |
Citi navigācijas instrumenti un ierīces, tikai jūrniecības nozarei |
ex ex 9014 90 00 |
Apakšpozīciju 9014 10 00 un 9014 80 00 daļas un piederumi, tikai jūrniecības nozarei |
ex ex 9015 |
Kartogrāfijas (ieskaitot fotogrammetriju), hidrogrāfijas, okeanogrāfijas, hidroloģijas, meteoroloģijas vai ģeofizikas ierīces un instrumenti, izņemot kompasus; tālmēri, tikai jūrniecības nozarei ". |
V PIELIKUMS
"VIIA PIELIKUMS
Regulas 10.d, 10.e, 10.f pantā un 31. panta 1. punktā minētā ražošanas procesu integrēšanas programmatūra
1. |
Uzņēmuma resursu plānošanas programmatūra, kas īpaši izstrādāta lietošanai kodolrūpniecības, militārajā, naftas ieguves, flotes, aviācijas, finanšu un būvniecības nozarē. |
Paskaidrojums: uzņēmuma resursu plānošanas programmatūra ir programmatūra, ko izmanto finanšu grāmatvedībai, vadības grāmatvedībai, cilvēkresursu jomā, ražošanā, piegādes ķēžu pārvaldībā, projektu vadībā, klientu attiecību pārvaldībā, datu pakalpojumu vai piekļuves kontrolē."
VI PIELIKUMS
"VIIB PIELIKUMS
Regulas 15.a, 15.b, 15.c pantā un 31. panta 1. punktā minētais grafīts un neapstrādāti metāli vai to pusfabrikāti
Ievada piezīme: Preču iekļaušana šajā pielikumā neskar noteikumus, kas piemērojami precēm, kuras iekļautas I, II un III pielikumā.
1. Grafīts
HS kods |
Apraksts |
2504 |
Dabiskais grafīts |
3801 |
Mākslīgais grafīts; koloidālais vai puskoloidālais grafīts; izstrādājumi uz grafīta vai citāda oglekļa bāzes pastas, brikešu, plātņu vai citādu pusfabrikātu veidā |
6815 10 |
Grafīta vai citāda oglekļa materiālu izstrādājumi, kas nav izmantojami elektrotehnikā, ieskaitot oglekļa materiālu šķiedras |
6903 10 |
Retortes, tīģeļi, mufeļi, uzgaļi, noslēgi, balsti, izmēģinājuma trauciņi, caurules, caurulītes, apvalki, stieņi, serdeņi un citādi ugunsizturīgie keramikas izstrādājumi. Izņemot izstrādājumus no kramzemes akmens miltiem vai no tamlīdzīgiem kramzemes iežiem, kas satur vairāk par 50 % no svara grafītu vai citādu oglekli vai šo produktu maisījumu |
8545 |
Ogles elektrodi, ogles sukas, loka lampas ogle, ogle baterijām un citādi elektrotehnikā lietojamie izstrādājumi no grafīta vai citiem oglekļa veidiem, ar metālu vai bez tā: |
2. Dzelzs un tērauds
HS kods |
Apraksts |
7201 |
Pārstrādes čuguns un spoguļčuguns lietņos, veidņos un citās pirmformās |
7202 |
Ferosakausējumi |
7203 |
Dzelzsrūdas tiešās reducēšanas feroprodukti un citi porainie feroprodukti gabalos, granulās vai tamlīdzīgās formās; dzelzs ar pamatelementa minimālo saturu 99,94 svara % gabalos, granulās vai tamlīdzīgās formās |
7204 |
Dzelzs atkritumi un lūžņi; dzelzs vai tērauda lietņi lūžņu pārliešanai |
7205 |
Čuguna, spoguļčuguna, dzelzs vai tērauda granulas un pulveris |
7206 |
Dzelzs un neleģētais tērauds lietņos vai citās pirmformās |
7207 |
Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti |
7218 |
Nerūsējošais tērauds lietņos vai citās pirmformās; nerūsējošā tērauda pusfabrikāti |
7224 |
Citāds leģētais tērauds lietņos vai citās pirmformās; citāda nerūsējošā tērauda pusfabrikāti |
3. Varš un tā izstrādājumi
HS kods |
Apraksts |
7401 00 00 |
Vara kušņi; cementvarš (nogulsnēts varš) |
7402 00 00 |
Nerafinēts varš; vara anodi elektrolītiskai rafinēšanai |
7403 |
Rafinēts varš un vara sakausējumi, neapstrādāti |
7404 00 |
Vara atgriezumi un lūžņi |
7405 00 00 |
Vara ligatūras |
7406 |
Vara pulveri un plēksnes |
7407 |
Vara stieņi un profili |
7410 |
Vara folija (spiesta vai nespiesta, uz papīra, kartona, plastmasas vai tamlīdzīgu materiālu pamatnes vai bez pamatnes), ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vairāk kā 0,15 mm |
7413 00 00 |
Stiepļu vijumi, troses, pītas lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi bez elektroizolācijas |
4. Niķelis un tā izstrādājumi
HS kods |
Apraksts |
7501 |
Niķeļa kušņi, niķeļa oksīda aglomerāti un citi niķeļa metalurģijas starpprodukti |
7502 |
Neapstrādāts niķelis |
7503 00 |
Niķeļa atgriezumi un lūžņi |
7504 00 00 |
Niķeļa pulveris un plēksnes |
7505 |
Niķeļa stieņi, profili un stieples |
7506 |
Niķeļa plātnes, loksnes, sloksnes un folija |
7507 |
Niķeļa caurules, caurulītes un to savienotājelementi (piemēram, savienojumi, leņķa gabali, uzmavas) |
5. Alumīnijs
HS kods |
Apraksts |
7601 |
Neapstrādāts alumīnijs |
7602 |
Alumīnija atgriezumi un lūžņi |
7603 |
Alumīnija pulveri un plēksnes |
7605 |
Alumīnija stieple |
7606 |
Alumīnija plātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biezākas par 0,2 mm |
7609 00 00 |
Alumīnija cauruļu savienotājelementi (piemēram, savienojumi, leņķa gabali, uzmavas) |
7614 |
Alumīnija stiepļu vijumi, troses, pītas lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi bez elektroizolācijas |
6. Svins
HS kods |
Apraksts |
7801 |
Neapstrādāts svins |
7802 00 00 |
Svina atkritumi un lūžņi |
7804 |
Svina plāksnes, loksnes, sloksnes, lentes un folija; svina pulveri un plēksnes |
7. Cinks
HS kods |
Apraksts |
7901 |
Neapstrādāts cinks |
7902 00 00 |
Cinka atkritumi un lūžņi |
7903 |
Cinka putekļi, pulveri un plēksnes |
7904 00 00 |
Cinka stieņi, profili un stieples |
7905 00 00 |
Cinka plātnes, loksnes, sloksnes un folija |
8. Alva
HS kods |
Apraksts |
8001 |
Neapstrādāta alva |
8002 00 00 |
Alvas atkritumi un lūžņi |
8003 00 00 |
Alvas stieņi, profili un stieples |
9. Pārējie parastie metāli, metālkeramika, to izstrādājumi:
HS kods |
Apraksts |
ex ex 8101 |
Volframs un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
ex ex 8102 |
Molibdēns un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
ex ex 8103 |
Tantals un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8104 |
Magnijs un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8105 |
Kobalta kušņi un citādi kobalta metalurģijas starpprodukti; kobalts un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
ex ex 8106 00 |
Bismuts un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8107 |
Kadmijs un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8108 |
Titāns un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8109 |
Cirkonijs un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8110 |
Antimons un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8111 00 |
Mangāns un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
ex ex 8112 |
Berilijs, hroms, germānijs, vanādijs, gallijs, hafnijs, indijs, niobijs, rēnijs, tallijs un izstrādājumi no šiem metāliem, ieskaitot atgriezumus un lūžņus |
8113 00 |
Metālkeramika un tās izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus". |
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/55 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1264/2012
(2012. gada 21. decembris),
ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2012. gads 23. marts) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (1) un jo īpaši tās 46. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012. |
(2) |
Ņemot vērā situāciju Irānā un saskaņā ar Lēmumu 2012/829/KĀDP (2) Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā iekļautajā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošus pasākumus, būtu jāiekļauj papildu personas un vienības. |
(3) |
Turklāt dažas vienības būtu jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā iekļautā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksta, uz kurām attiecina ierobežojošus pasākumus, bet ierakstus par dažām vienībām būtu jāgroza. |
(4) |
Lai nodrošinātu, ka šajā regulā paredzētie pasākumi ir efektīvi, tai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 21. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.
(2) Sk. šā Oficiālā Vēstneša 71. lpp.
PIELIKUMS
I |
Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā doto sarakstu papildina ar turpmāk uzskaitītajām personām un vienībām. "I Personas un vienības, kas ir iesaistītas darbībās ar atomieročiem un ballistiskajiem ieročiem, un vienības, kas sniedz atbalstu Irānas valdībai Persona
Vienības
|
II |
Ierakstus attiecībā uz vienībām, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā pievienotajā sarakstā, aizstāj ar šādiem ierakstiem. "B. Vienības
|
III |
Turpmāk uzskaitītās vienības svītro no Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā dotā saraksta.
|
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/61 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1265/2012
(2012. gada 17. decembris),
ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 837/2012 attiecībā uz 6-fitāzes preparāta, kas iegūts no Aspergillus oryzae (DSM 22594), kā barības piedevas minimālo aktivitāti mājputnu, atšķirtu sivēnu, nobarojamu cūku un sivēnmāšu barībā (atļaujas turētājs DSM Nutritional Products)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 837/2012 (2) 6-fitāzes preparātu (EC 3.1.3.26), kas iegūts no Aspergillus oryzae (DSM 22594) un kas ietilpst piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”, atļāva desmit gadus lietot kā barības piedevu mājputnu, atšķirtu sivēnu, nobarojamu cūku un sivēnmāšu barībā. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu atļaujas turētājs ir ierosinājis mainīt attiecīgā preparāta atļaujas nosacījumus, iekļaujot preparāta jaunu cietu veidu ar minimālo aktivitāti 10 000 FYT/g. Pieteikumam bija pievienoti attiecīgie papildu dati. Komisija šo pieteikumu pārsūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”). |
(3) |
Iestāde 2012. gada 24. maija atzinumā (3) secināja, ka neuzskata, ka fermenta preparāta jaunais cietais veids varētu radīt kādu apdraudējumu mērķsugām, patērētājiem, lietotājiem vai videi, kas jau nebūtu ņemts vērā, un ka tas ir iedarbīgs ar minimālo aktivitāti 10 000 FYT/g. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības uzraudzības veikšanai pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija. |
(4) |
Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. |
(5) |
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 837/2012. |
(6) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 837/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 17. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.
(2) OV L 252, 19.9.2012., 7. lpp.
(3) EFSA Journal, 2012. gads; 10(6):2730.
PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 837/2012 pielikumu aizstāj ar šādu:
“PIELIKUMS
Piedevas identifikācijas numurs |
Atļaujas turētāja nosaukums |
Piedeva |
Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode |
Dzīvnieku suga vai kategorija |
Maksimālais vecums |
Minimālais saturs |
Maksimālais saturs |
Citi noteikumi |
Atļaujas beigu termiņš |
||||||||||||||||||||||||
Kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % aktīvās vienības/kg |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
4a18 |
DSM Nutritional Products |
6-fitāze (EC 3.1.3.26) |
|
Mājputni Nobarojamas cūkas Sivēni (atšķirti) |
— |
500 FYT |
— |
|
2022. gada 9. oktobris |
||||||||||||||||||||||||
Sivēnmātes |
1 000 FYT |
(1) Viens FYT ir fermenta daudzums, kas minūtē no fosfāta fitāta atbrīvo 1 mikromolu neorganiska fosfāta, ja reakcijas nosacījumi ir šādi: 5,0 mM fitāta koncentrāts, pH ir 5,5 un temperatūra ir 37 °C.
(2) Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.”
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/63 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1266/2012
(2012. gada 21. decembris),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 21. decembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
AL |
56,9 |
MA |
79,5 |
|
TN |
111,9 |
|
TR |
123,6 |
|
ZZ |
93,0 |
|
0707 00 05 |
AL |
87,0 |
TR |
136,9 |
|
ZZ |
112,0 |
|
0709 93 10 |
MA |
110,2 |
TR |
137,7 |
|
ZZ |
124,0 |
|
0805 10 20 |
MA |
61,3 |
TR |
63,0 |
|
ZA |
51,2 |
|
ZZ |
58,5 |
|
0805 20 10 |
MA |
69,9 |
ZZ |
69,9 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
IL |
86,6 |
JM |
129,1 |
|
MA |
98,7 |
|
TR |
84,1 |
|
ZZ |
99,6 |
|
0805 50 10 |
TR |
79,2 |
ZZ |
79,2 |
|
0808 10 80 |
BA |
56,8 |
CA |
156,3 |
|
CN |
174,8 |
|
MK |
40,0 |
|
US |
132,7 |
|
ZA |
123,7 |
|
ZZ |
114,4 |
|
0808 30 90 |
CN |
72,9 |
TR |
135,1 |
|
US |
182,0 |
|
ZZ |
130,0 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/65 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1267/2012
(2012. gada 21. decembris),
ar ko nosaka no 2013. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
(2) |
Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem. |
(3) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā. |
(4) |
Laikposmam no 2013. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
(5) |
Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
No 2013. gada 1. janvāra piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 21. decembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.
I PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2013. gada 1. janvāra
KN kods |
Preču apraksts |
Ievedmuitas nodoklis (1) (EUR/t) |
1001 19 00 1001 11 00 |
Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte) |
0,00 |
vidēji augsta kvalitāte |
0,00 |
|
zema kvalitāte |
0,00 |
|
ex 1001 91 20 |
Parastie KVIEŠI (sēklas) |
0,00 |
ex 1001 99 00 |
Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas) |
0,00 |
1002 10 00 1002 90 00 |
RUDZI |
0,00 |
1005 10 90 |
KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas) |
0,00 |
1005 90 00 |
KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2) |
0,00 |
1007 10 90 1007 90 00 |
Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus) |
0,00 |
(1) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:
— |
EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu, |
— |
EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu. |
(2) Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.
II PIELIKUMS
Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai
14.12.2012-20.12.2012
1. |
Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:
|
2. |
Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:
|
(1) Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).
(2) Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).
(3) Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).
DIREKTĪVAS
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/68 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2012/52/ES
(2012. gada 20. decembris)
ar kuru paredz pasākumus, kas atvieglotu citā dalībvalstī izsniegtu recepšu atzīšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (1) un jo īpaši tās 11. panta 2. punkta a), c) un d) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Direktīvas 2011/24/ES 11. panta 2. punktu Komisijai ir pienākums pieņemt attiecīgus pasākumus, kas atvieglotu tādu recepšu atzīšanu, kuras izsniegtas vienā dalībvalstī, bet tiek izmantotas citā. |
(2) |
Saskaņā ar Direktīvas 2011/24/ES 11. panta 2. punkta a) apakšpunktu Komisijai ir jāpieņem šādās receptēs iekļaujamo elementu papildināms saraksts. Šim sarakstam vajadzētu būt tādam, lai veselības aprūpes speciālists, kas izsniedz izrakstītos ārstniecības līdzekļus, varētu pārbaudīt receptes autentiskumu un to, vai recepti ir izrakstījis veselības aprūpes jomā reglamentētas profesijas pārstāvis, kuram ir likumīgas tiesības to darīt. |
(3) |
Receptēs jāiekļauj elementi, kas atvieglotu zāļu un medicīnisko ierīču pareizu identificēšanu, kā noteikts Direktīvas 2011/24/ES 11. panta 2. punkta c) apakšpunktā. |
(4) |
Tāpēc, lai atvieglotu tādu zāļu pareizu identificēšanu, kas Savienībā tiek pārdotas ar atšķirīgiem komercnosaukumiem vai netiek pārdotas visās dalībvalstīs, receptē būtu jānorāda šo zāļu parastais nosaukums. Šim parastajam nosaukumam vajadzētu būt Pasaules Veselības organizācijas ieteiktajam starptautiskajam nepatentētajam nosaukumam vai, ja tāda nav, vispārpieņemtajam parastajam nosaukumam. Turpretim zāļu komercnosaukums būtu jāizmanto tikai tad, ja to specifisko īpašību dēļ ir nepieciešams skaidri identificēt bioloģiskas izcelsmes zāles, kuras definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvas 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (2), I pielikuma 3.2.1.1. punkta b) apakšpunktā, vai – ja speciālists, kurš izraksta zāles, uzskata, ka tas ir nepieciešams medicīnisku iemeslu dēļ – arī citas zāles. |
(5) |
Medicīniskām ierīcēm nav parasto nosaukumu kā zālēm. Tāpēc receptē būtu jānorāda arī receptes izrakstītāja kontaktinformācija, lai veselības aprūpes speciālists, kas izsniedz izrakstītās medicīniskās ierīces, vajadzības gadījumā varētu saņemt informāciju par izrakstīto medicīnisko ierīci un to pareizi identificēt. |
(6) |
Receptēs iekļaujamo elementu papildināmā saraksta izveide veicinātu to, ka informācija pacientiem attiecībā uz recepti un tās norādēm par ārstniecības līdzekļa lietošanu būtu saprotama, kā minēts Direktīvas 2011/24/ES 11. panta 2. punkta d) apakšpunktā. Komisija regulāri izvērtēs situāciju, lai novērtētu, vai ir nepieciešami papildu pasākumi, lai palīdzētu pacientiem saprast norādes par ārstniecības līdzekļa lietošanu. |
(7) |
Lai pacienti varētu pieprasīt atbilstošas receptes, ir svarīgi, lai Direktīvas 2011/24/ES 6. pantā minētie valsts kontaktpunkti sniegtu pacientiem pietiekamu informāciju par receptēs iekļaujamo elementu papildināmā saraksta saturu un mērķi. |
(8) |
Tā kā pārrobežu veselības aprūpes vispārējā ietekme ir neliela, šis papildināmais elementu saraksts būtu jāattiecina tikai uz receptēm, kuras paredzēts izmantot citā dalībvalstī. |
(9) |
Tā kā recepšu abpusējas atzīšanas princips izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību 56. panta, šī direktīva neliedz dalībvalstīm piemērot abpusējas atzīšanas principu receptēm, kurās nav iekļauti papildināmajā sarakstā norādītie elementi. Tajā pašā laikā šīs direktīvas noteikumi neizliedz dalībvalstīm noteikt, ka to teritorijā izrakstītām receptēm, kas paredzētas izmantošanai citā dalībvalstī, ir jāsatur papildu elementi, kuri noteikti atbilstoši to teritorijā piemērojamiem noteikumiem, ja vien šie noteikumi ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem. |
(10) |
Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2011/24/ES 16. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Priekšmets
Šajā direktīvā ir paredzēti pasākumi Direktīvas 2011/24/ES 11. panta 1. punkta vienotai īstenošanai attiecībā uz citā dalībvalstī izdotu recepšu atzīšanu.
2. pants
Tvērums
Šo direktīvu piemēro receptēm, kas definētas Direktīvas 2011/24/ES 3. panta k) punktā un kas izrakstītas pēc tāda pacienta lūguma, kurš plāno tās izmantot citā dalībvalstī.
3. pants
Recepšu saturs
Dalībvalstis nodrošina, ka receptē ir iekļauti vismaz pielikumā noteiktie elementi.
4. pants
Prasības attiecībā uz informāciju
Dalībvalstis nodrošina, lai Direktīvas 2011/24/ES 6. pantā minētie valsts kontaktpunkti informētu pacientus par elementiem, kas saskaņā ar šo direktīvu ir jāiekļauj receptēs, kuras izsniegtas vienā valstī, bet tiek izmantotas citā.
5. pants
Transponēšana
1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2013. gada 25. oktobrim. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus.
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
2. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
6. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
7. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Briselē, 2012. gada 20. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 88, 4.4.2011., 45.–65. lpp.
(2) OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.
PIELIKUMS
Receptēs iekļaujamo elementu papildināms saraksts
Virsraksti, kas šajā pielikumā ir treknrakstā, receptēs nav jāiekļauj.
Pacienta identifikācija
Uzvārds(-i)
Vārds(-i) (pilnā formā, t. i., neizmantojot iniciāļus)
Dzimšanas datums
Receptes autentifikācija
Izsniegšanas datums
Tā veselības aprūpes speciālista identifikācija, kurš izrakstījis recepti
Uzvārds(-i)
Vārds(-i) (pilnā formā, t. i., neizmantojot iniciāļus)
Profesionālā kvalifikācija
Kontaktinformācija (e-pasta adrese un tālruņa vai faksa numurs (ar valsts kodu))
Darba vietas adrese (tostarp attiecīgās dalībvalsts nosaukums)
Paraksts (rakstīts vai elektronisks atkarībā no receptes izsniegšanas veida)
Attiecīgā gadījumā izrakstītā ārstniecības līdzekļa identifikācija
Parastais nosaukums, kurš definēts 1. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvā 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm
Komercnosaukums, ja:
a) |
izrakstītās zāles ir bioloģiskas izcelsmes zāles, kas definētas Direktīvas 2001/83/EK I pielikuma (I daļas) 3.2.1.1. punkta b) apakšpunktā, vai |
b) |
ja speciālists, kurš izraksta zāles, uzskata, ka tas ir nepieciešams medicīnisku iemeslu dēļ; šādā gadījumā receptē īsi jāapraksta komercnosaukuma izmantošanas iemesli |
Farmaceitiskā forma (tabletes, šķīdums u. c.)
Daudzums
Koncentrācija, kas definēta Direktīvas 2001/83/EK 1. pantā
Dozēšanas režīms
LĒMUMI
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/71 |
PADOMES LĒMUMS 2012/829/KĀDP
(2012. gada 21. decembris),
ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
tā kā:
(1) |
Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/413/KĀDP (1). |
(2) |
Lēmumā 2010/413/KĀDP būtu jāiekļauj noteikums par pastiprinātu uzraudzību pār visām darbībām, ko finanšu iestādes Savienībā veic ar Irānas finanšu iestādēm. |
(3) |
Turklāt būtu jāgroza arī Lēmuma 2010/413/KĀDP noteikums par līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. |
(4) |
Turklāt Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā pievienotajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošus pasākumus, būtu jāiekļauj papildu personas un vienības, dažas vienības būtu jāsvītro no minētā saraksta un būtu jāgroza ieraksti par dažām vienībām. |
(5) |
Tādēļ Lēmums 2010/413/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Lēmumu 2010/413/KĀDP groza šādi.
1) |
Lēmuma 10. pantā iekļauj šādu punktu: "3.a No finanšu iestādēm tiek prasīts, veicot darbības ar bankām un finanšu iestādēm, kā minēts 1. punktā:
|
2) |
Lēmuma 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
2. pants
Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2012. gada 21. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.
PIELIKUMS
I |
Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā doto sarakstu papildina ar turpmāk uzskaitītajām personām un vienībām. "I Personas un vienības, kas ir iesaistītas darbībās ar atomieročiem vai ballistiskajiem ieročiem, un personas un vienības, kas sniedz atbalstu Irānas valdībai Persona
Vienības
|
II |
Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā iekļauto vienību ierakstus aizstāj ar šādiem ierakstiem. "B. Vienības
|
III |
Turpmāk uzskaitītās vienības svītro no Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā pievienotā saraksta:
|
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/78 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2012. gada 7. decembris)
par papildu finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un pārraudzības programmās 2012. gadam
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8967)
(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, dāņu, franču, grieķu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā)
(2012/830/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā (1), un jo īpaši tās 21. pantu,
tā kā:
(1) |
Pamatojoties uz Savienības līdzfinansējuma pieprasījumiem, kurus dalībvalstis bija izteikušas savās zvejas kontroles programmās 2012. gadam, Komisija pieņēma 2012. gada 25. maija Īstenošanas lēmumu 2012/294/ES par Savienības finansiālo ieguldījumu dalībvalstu izstrādātajās zvejas kontroles, inspekcijas un pārraudzības programmās 2012. gadam (2), un daļa no pieejamajiem 2012. gada budžeta līdzekļiem palika neizmantota. |
(2) |
Šī neizmantotā 2012. gada budžeta daļa tagad būtu jāiedala ar jaunu lēmumu. |
(3) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 21. panta 2. punktu dalībvalstis tika aicinātas iesniegt programmas par papildu finansējumu prioritārajās jomās, kuras Komisija noteikusi 2012. gada 25. aprīļa vēstulē dalībvalstīm, proti, dalībvalsts īstenotās kontroles sistēmas uzlabošanas projekti, kurus kopīgi izraudzījušās dalībvalsts un Komisija, dzinēja jaudas mērīšana un zvejas produktu izsekojamība. Prasības, kas jāievēro operatoriem un/vai dalībvalstīm, kuras veic ieguldījumus izsekojamības projektos, Komisija noteica 2012. gada 14. maija vēstulē. |
(4) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā budžeta ierobežojumus, programmās iekļautie pieprasījumi par Savienības finansējumu tādām darbībām kā izmēģinājuma projekti, patruļkuģu un patruļlidmašīnu būve vai modernizācija un ar dalībvalstu īstenoto kontroles sistēmu uzlabojumiem nesaistīti mācību projekti tika noraidīti, jo tie nebija saistīti ar iepriekš minētajām prioritārajām jomām. Arī Komisijas noteiktajās prioritārajās jomās budžeta ierobežojumu dēļ nebija iespējams saglabāt visus attiecīgos projektus. Līdzfinansējuma saņēmēji projekti Komisijai bija jāatlasa, pamatojoties uz uzlabojumiem, ko tie ienestu dalībvalstu īstenotajās kontroles sistēmās, un Komisijas noteiktajām prasībām par izsekojamību. Uz Savienības finansējumu var pretendēt, iesniedzot pieteikumus par darbībām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
(5) |
Attiecībā uz izsekojamības projektiem ir svarīgi nodrošināt, lai tos izstrādātu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 (3) 67. panta 8. punktā. |
(6) |
Pieteikumi Savienības finansējuma saņemšanai ir izvērtēti, ņemot vērā to atbilstību noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas 2007. gada 11. aprīļa Regulā (EK) Nr. 391/2007, ar kuru paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 861/2006 attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem, kas radušies, ieviešot kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamās uzraudzības un kontroles sistēmas (4). |
(7) |
Komisija ir izvērtējusi projektus, kuru izmaksas nepārsniedz EUR 40 000 bez PVN, un atlasījusi tos, kuriem būtu pamatoti paredzēt Savienības līdzfinansējumu, ņemot vērā uzlabojumus, ko šie projekti varētu ienest pieteikumu iesniegušo dalībvalstu īstenotajās kontroles sistēmās. |
(8) |
Ir lietderīgi noteikt Savienības finansiālā ieguldījuma maksimālo summu un likmi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktajiem limitiem un paredzēt nosacījumus, ar kādiem var piešķirt šādu ieguldījumu. |
(9) |
Lai veicinātu investīcijas Komisijas noteiktajās prioritārajās darbībās un ņemtu vērā finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz dalībvalstu budžetu, tiem izdevumiem, kas saistīti ar iepriekš minētajām prioritārajām jomām, būtu jāpiemēro augsta līdzfinansējuma likme, nepārsniedzot Regulas (EK) Nr. 861/2006 15. pantā noteiktos limitus. |
(10) |
Lai varētu saņemt šādu finansiālo ieguldījumu, projektiem, kurus līdzfinansē saskaņā ar minēto regulu, būtu jāatbilst visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un jo īpaši Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011. |
(11) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets
Šajā lēmumā ir noteikts Savienības papildu finansiālais ieguldījums to izdevumu segšanā, kas dalībvalstīm radušies 2012. gadā, ieviešot uzraudzības un kontroles sistēmas, kas attiecas uz kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), kā minēts Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Ar to nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu katrai dalībvalstij, Savienības finansiālā ieguldījuma likmi un nosacījumus, ar kādiem šāds ieguldījums ir piešķirams.
2. pants
Neizpildīto saistību slēgšana
Visus maksājumus, attiecībā uz kuriem pieprasa atlīdzinājumu, attiecīgā dalībvalsts veic līdz 2016. gada 30. jūnijam. Maksājumi, ko dalībvalsts veic pēc minētā termiņa beigām, nav atlīdzināmi. Neizmantotās budžeta apropriācijas, kas saistītas ar šo lēmumu, atceļ vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim.
3. pants
Jaunās tehnoloģijas un IT tīkli
1. Izdevumus, kas radušies saistībā ar I pielikumā minētajiem projektiem, ieviešot jaunas tehnoloģijas un IT tīklus, lai notiktu efektīva un droša datu vākšana un pārvaldība saistībā ar zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.
2. ES ieguldījums izsekojamības projektos nepārsniedz EUR 1 000 000, ja investīcijas veic dalībvalstu iestādes, un EUR 250 000, ja investīcijas veic privāti ieguldītāji. Privātu operatoru īstenoto izsekojamības projektu kopskaits vienai dalībvalstij vienā finansēšanas lēmumā nepārsniedz astoņus projektus.
3. Lai varētu saņemt 2. punktā minēto finansiālo ieguldījumu, visiem projektiem, kas līdzfinansēti saskaņā ar šo lēmumu, jāatbilst attiecīgajām Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (5) un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 prasībām.
4. pants
Automātiskās lokalizācijas ierīces
1. Izdevumus, kas radušies saistībā ar II pielikumā minētajiem projektiem, iegādājoties automātiskās lokalizācijas ierīces un aprīkojot ar tām zvejas kuģus, lai zvejas uzraudzības centrs ar kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) palīdzību tos varētu uzraudzīt no attāluma, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.
2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina, pamatojoties uz summu, kas nepārsniedz EUR 2 500 par kuģi.
3. Lai varētu saņemt 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu par automātiskās lokalizācijas ierīcēm, tām jāatbilst Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 noteiktajām prasībām.
5. pants
Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas
Izdevumus, kas radušies saistībā ar III pielikumā minētajiem projektiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS) nepieciešamo komponentu izstrādi, iegādi un uzstādīšanu, kā arī attiecīgo tehnisko palīdzību, lai notiktu efektīva un droša datu apmaiņa saistībā ar zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.
6. pants
Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas ierīces
1. Izdevumus, kas radušies saistībā ar IV pielikumā minētajiem projektiem, iegādājoties ERS ierīces un aprīkojot ar tām zvejas kuģus, lai kuģi varētu elektroniski reģistrēt un paziņot zvejas uzraudzības centram datus par zvejas darbībām, kompensē ar finansiālu ieguldījumu 90 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem, nepārsniedzot minētajā pielikumā noteiktos limitus.
2. Neskarot 4. punktu, finansiālo ieguldījumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina, pamatojoties uz summu, kas nepārsniedz EUR 3 000 par kuģi.
3. Lai varētu saņemt finansiālu ieguldījumu par ERS ierīcēm, tām jāatbilst Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 noteiktajām prasībām.
4. Ierīcēm, kuras pilda gan ERS, gan VMS funkcijas un atbilst Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 noteiktajām prasībām, šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu aprēķina, pamatojoties uz summu, kas nepārsniedz EUR 4 500 par kuģi.
7. pants
Kopējais maksimālais Savienības ieguldījums katrai dalībvalstij
Plānotie izdevumi, to attiecināmā daļa un maksimālais Savienības ieguldījums katrai dalībvalstij ir šāds.
(EUR) |
|||
Dalībvalsts |
Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi |
Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu |
Maksimālais Savienības ieguldījums |
Beļģija |
194 250 |
94 250 |
84 825 |
Bulgārija |
30 678 |
30 678 |
27 610 |
Dānija |
5 055 113 |
3 522 171 |
2 941 347 |
Vācija |
4 511 100 |
425 000 |
382 500 |
Īrija |
52 005 000 |
1 000 000 |
900 000 |
Grieķija |
1 246 750 |
1 246 750 |
1 122 075 |
Spānija |
10 528 653 |
7 029 087 |
6 326 179 |
Francija |
4 815 437 |
3 349 587 |
3 014 628 |
Itālija |
9 299 000 |
2 880 000 |
2 592 000 |
Latvija |
76 355 |
76 355 |
68 719 |
Lietuva |
150 462 |
150 462 |
135 416 |
Malta |
1 098 060 |
951 860 |
856 674 |
Nīderlande |
2 639 439 |
250 000 |
225 000 |
Austrija |
409 102 |
128 179 |
115 361 |
Polija |
4 771 695 |
1 516 741 |
1 365 067 |
Portugāle |
2 013 500 |
1 863 500 |
1 677 150 |
Somija |
2 560 000 |
2 280 000 |
2 052 000 |
Zviedrija |
2 980 000 |
2 900 000 |
2 610 000 |
Apvienotā Karaliste |
1 284 738 |
545 284 |
490 755 |
Kopā |
105 669 332 |
30 239 904 |
26 987 307 |
8. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Bulgārijas Republikai, Dānijas Karalistei, Vācijas Federatīvajai Republikai, Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Maltas Republikai, Nīderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Portugāles Republikai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.
Briselē, 2012. gada 7. decembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas locekle
Maria DAMANAKI
(1) OV L 160, 14.6.2006., 1. lpp.
(2) OV L 150, 9.6.2012., 86. lpp.
(3) OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.
(4) OV L 97, 12.4.2007., 30. lpp.
(5) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
I PIELIKUMS
JAUNĀS TEHNOLOĢIJAS UN IT TĪKLI
(EUR) |
|||
Dalībvalsts un projekta kods |
Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi |
Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu |
Maksimālais Savienības ieguldījums |
Beļģija: |
|||
BE/12/08 |
30 000 |
30 000 |
27 000 |
BE/12/09 |
4 250 |
4 250 |
3 825 |
BE/12/10 |
100 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
134 250 |
34 250 |
30 825 |
Bulgārija: |
|||
BG/12/02 |
30 678 |
30 678 |
27 610 |
Starpsumma |
30 678 |
30 678 |
27 610 |
Dānija: |
|||
DK/12/20 |
336 419 |
0 |
0 |
DK/12/22 |
269 136 |
0 |
0 |
DK/12/23 |
538 271 |
0 |
0 |
DK/12/24 |
134 568 |
134 568 |
121 111 |
DK/12/25 |
95 637 |
0 |
0 |
DK/12/26 |
158 911 |
0 |
0 |
DK/12/27 |
275 864 |
275 864 |
248 278 |
DK/12/28 |
272 500 |
272 500 |
245 250 |
DK/12/29 |
281 265 |
281 265 |
250 000 |
DK/12/30 |
282 592 |
282 592 |
250 000 |
DK/12/31 |
280 439 |
280 439 |
250 000 |
DK/12/32 |
296 049 |
296 049 |
250 000 |
DK/12/33 |
262 407 |
262 407 |
235 870 |
DK/12/34 |
269 136 |
269 136 |
242 222 |
DK/12/35 |
22 000 |
22 000 |
19 800 |
DK/12/36 |
405 000 |
405 000 |
250 000 |
DK/12/37 |
375 000 |
375 000 |
250 000 |
DK/12/38 |
163 500 |
163 500 |
147 150 |
Starpsumma |
4 718 694 |
3 320 319 |
2 759 681 |
Vācija: |
|||
DE/12/23 |
400 000 |
400 000 |
360 000 |
DE/12/24 |
165 000 |
0 |
0 |
DE/12/25 |
250 000 |
0 |
0 |
DE/12/27 |
358 000 |
0 |
0 |
DE/12/28 |
110 000 |
0 |
0 |
DE/12/29 |
350 000 |
0 |
0 |
DE/12/30 |
95 000 |
0 |
0 |
DE/12/31 |
443 100 |
0 |
0 |
DE/12/32 |
650 000 |
0 |
0 |
DE/12/33 |
970 000 |
0 |
0 |
DE/12/34 |
275 000 |
0 |
0 |
DE/12/35 |
420 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
4 486 100 |
400 000 |
360 000 |
Īrija: |
|||
IE/12/06 |
20 000 |
0 |
0 |
IE/12/08 |
70 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
90 000 |
0 |
0 |
Grieķija: |
|||
EL/12/11 |
180 000 |
180 000 |
162 000 |
EL/12/12 |
750 000 |
750 000 |
675 000 |
EL/12/13 |
180 000 |
180 000 |
162 000 |
EL/12/14 |
26 750 |
26 750 |
24 075 |
EL/12/15 |
110 000 |
110 000 |
99 000 |
Starpsumma |
1 246 750 |
1 246 750 |
1 122 075 |
Spānija: |
|||
ES/12/02 |
939 263 |
939 263 |
845 336 |
ES/12/03 |
974 727 |
974 727 |
877 255 |
ES/12/05 |
795 882 |
795 883 |
716 294 |
ES/12/06 |
759 305 |
759 305 |
683 375 |
ES/12/08 |
163 250 |
163 250 |
146 925 |
ES/12/09 |
72 000 |
72 000 |
64 800 |
ES/12/10 |
100 000 |
100 000 |
90 000 |
ES/12/11 |
379 000 |
379 000 |
341 100 |
ES/12/12 |
490 000 |
490 000 |
441 000 |
ES/12/13 |
150 000 |
150 000 |
135 000 |
ES/12/15 |
150 000 |
0 |
0 |
ES/12/18 |
54 000 |
54 000 |
48 600 |
ES/12/19 |
290 440 |
290 440 |
261 396 |
ES/12/21 |
17 500 |
17 500 |
15 750 |
ES/12/22 |
681 000 |
0 |
0 |
ES/12/23 |
372 880 |
372 880 |
335 592 |
ES/12/24 |
415 254 |
0 |
0 |
Starpsumma |
6 804 501 |
5 558 247 |
5 002 423 |
Francija: |
|||
FR/12/08 |
777 600 |
777 600 |
699 840 |
FR/12/09 |
870 730 |
870 730 |
783 656 |
FR/12/10 |
229 766 |
229 766 |
206 789 |
FR/12/11 |
277 395 |
277 395 |
249 656 |
FR/12/12 |
230 363 |
230 363 |
207 327 |
FR/12/13 |
197 403 |
197 403 |
177 663 |
FR/12/14 |
450 000 |
450 000 |
405 000 |
FR/12/15 |
211 500 |
0 |
0 |
FR/12/16 |
274 330 |
274 330 |
246 897 |
FR/12/17 |
254 350 |
0 |
0 |
Starpsumma |
3 773 437 |
3 307 587 |
2 976 828 |
Itālija: |
|||
IT/12/13 |
135 000 |
135 000 |
121 500 |
IT/12/15 |
125 000 |
125 000 |
112 500 |
IT/12/16 |
withdrawn |
0 |
0 |
IT/12/17 |
250 000 |
250 000 |
225 000 |
IT/12/18 |
250 000 |
0 |
0 |
IT/12/19 |
630 000 |
630 000 |
567 000 |
IT/12/21 |
1 500 000 |
1 500 000 |
1 350 000 |
IT/12/22 |
311 000 |
0 |
0 |
IT/12/23 |
38 000 |
0 |
0 |
IT/12/24 |
1 900 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
5 139 000 |
2 640 000 |
2 376 000 |
Latvija: |
|||
LV/12/02 |
6 732 |
6 732 |
6 058 |
LV/12/03 |
58 350 |
58 350 |
52 515 |
Starpsumma |
65 082 |
65 082 |
58 573 |
Lietuva: |
|||
LT/12/04 |
150 462 |
150 462 |
135 416 |
Starpsumma |
150 462 |
150 462 |
135 416 |
Malta: |
|||
MT/12/04 |
30 000 |
30 000 |
27 000 |
MT/12/07 |
261 860 |
261 860 |
235 674 |
Starpsumma |
291 860 |
291 860 |
262 674 |
Nīderlande: |
|||
NL/12/07 |
250 000 |
250 000 |
225 000 |
NL/12/08 |
278 172 |
0 |
0 |
NL/12/09 |
277 862 |
0 |
0 |
NL/12/10 |
286 364 |
0 |
0 |
NL/12/11 |
276 984 |
0 |
0 |
NL/12/12 |
129 398 |
0 |
0 |
NL/12/13 |
129 500 |
0 |
0 |
NL/12/14 |
200 000 |
0 |
0 |
NL/12/15 |
230 000 |
0 |
0 |
NL/12/16 |
136 329 |
0 |
0 |
NL/12/17 |
19 300 |
0 |
0 |
NL/12/18 |
36 120 |
0 |
0 |
NL/12/19 |
89 860 |
0 |
0 |
NL/12/20 |
299 550 |
0 |
0 |
Starpsumma |
2 639 439 |
250 000 |
225 000 |
Austrija: |
|||
AT/12/01 |
128 179 |
128 179 |
115 361 |
AT/12/02 |
280 923 |
0 |
0 |
Starpsumma |
409 102 |
128 179 |
115 361 |
Polija: |
|||
PL/12/08 |
103 936 |
0 |
0 |
PL/12/10 |
41 028 |
0 |
0 |
PL/12/11 |
15 955 |
0 |
0 |
PL/12/07 |
40 500 |
0 |
0 |
PL/12/08 |
1 000 000 |
1 000 000 |
900 000 |
PL/12/09 |
172 600 |
0 |
0 |
PL/12/10 |
1 505 000 |
0 |
0 |
PL/12/11 |
208 760 |
0 |
0 |
PL/12/12 |
227 350 |
0 |
0 |
PL/12/13 |
240 300 |
0 |
0 |
PL/12/14 |
323 000 |
323 000 |
290 700 |
PL/12/15 |
181 000 |
0 |
0 |
PL/12/16 |
416 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
4 475 429 |
1 323 000 |
1 190 700 |
Portugāle: |
|||
PT/12/08 |
25 000 |
25 000 |
22 500 |
PT/12/10 |
105 000 |
150 000 |
135 000 |
PT/12/11 |
150 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
325 000 |
175 000 |
157 500 |
Somija: |
|||
FI/12/11 |
1 000 000 |
1 000 000 |
900 000 |
FI/12/12 |
1 000 000 |
1 000 000 |
900 000 |
FI/12/13 |
280 000 |
280 000 |
252 000 |
FI/12/14 |
280 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
2 560 000 |
2 280 000 |
2 052 000 |
Zviedrija: |
|||
SE/12/07 |
850 000 |
850 000 |
765 000 |
SE/12/08 |
750 000 |
750 000 |
675 000 |
SE/12/09 |
300 000 |
300 000 |
270 000 |
SE/12/10 |
1 000 000 |
1 000 000 |
900 000 |
SE/10/11 |
80 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
2 980 000 |
2 900 000 |
2 610 000 |
Apvienotā Karaliste: |
|||
UK/12/51 |
122 219 |
122 219 |
109 997 |
UK/12/52 |
564 086 |
0 |
0 |
UK/12/54 |
50 141 |
50 141 |
45 127 |
UK/12/55 |
43 873 |
43 873 |
39 486 |
UK/12/56 |
122 219 |
122 219 |
109 997 |
UK/12/73 |
12 535 |
12 535 |
11 282 |
UK/12/74 |
162 958 |
162 958 |
146 662 |
Starpsumma |
1 078 032 |
513 945 |
462 551 |
Kopā |
41 397 816 |
24 615 360 |
21 925 217 |
II PIELIKUMS
AUTOMĀTISKĀS LOKALIZĀCIJAS IERĪCES
(EUR) |
|||
Dalībvalsts un projekta kods |
Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi |
Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu |
Maksimālais Savienības ieguldījums |
Vācija: |
|||
DE/12/22 |
25 000 |
25 000 |
22 500 |
Starpsumma |
25 000 |
25 000 |
22 500 |
Spānija: |
|||
ES/12/17 |
1 256 340 |
0 |
0 |
ES/12/20 |
326 124 |
0 |
0 |
Starpsumma |
1 582 464 |
0 |
0 |
Itālija: |
|||
IT/12/12 |
240 000 |
240 000 |
216 000 |
IT/12/14 |
130 000 |
0 |
0 |
IT/12/20 |
3 400 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
3 770 000 |
240 000 |
216 000 |
Malta: |
|||
MT/12/03 |
146 200 |
0 |
0 |
MT/12/05 |
400 000 |
400 000 |
360 000 |
Starpsumma |
546 200 |
400 000 |
360 000 |
Kopā |
5 923 664 |
665 000 |
598 500 |
III PIELIKUMS
ELEKTRONISKĀS REĢISTRĀCIJAS UN ZIŅOŠANAS SISTĒMAS
(EUR) |
|||
Dalībvalsts un projekta kods |
Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi |
Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu |
Maksimālais Savienības ieguldījums |
Beļģija: |
|||
BE/12/07 |
60 000 |
60 000 |
54 000 |
Starpsumma |
60 000 |
60 000 |
54 000 |
Dānija: |
|||
DK/12/19 |
201 852 |
201 852 |
181 666 |
DK/12/21 |
134 567 |
0 |
0 |
Starpsumma |
336 419 |
201 852 |
181 666 |
Īrija: |
|||
IE/12/05 |
1 000 000 |
1 000 000 |
900 000 |
Starpsumma |
1 000 000 |
1 000 000 |
900 000 |
Spānija: |
|||
ES/12/14 |
1 207 352 |
1 207 352 |
1 086 617 |
ES/12/25 |
263 488 |
263 488 |
237 139 |
Starpsumma |
1 470 840 |
1 470 840 |
1 323 756 |
Francija: |
|||
FR/12/18 |
42 000 |
42 000 |
37 800 |
Starpsumma |
42 000 |
42 000 |
37 800 |
Latvija: |
|||
LT/12/01 |
11 273 |
11 273 |
10 146 |
Starpsumma |
11 273 |
11 273 |
10 146 |
Malta: |
|||
MT/12/06 |
260 000 |
260 000 |
234 000 |
Starpsumma |
260 000 |
260 000 |
234 000 |
Polija: |
|||
PL/12/03 |
170 948 |
170 948 |
153 853 |
PL/12/05 |
22 793 |
22 793 |
20 514 |
Starpsumma |
193 741 |
193 741 |
174 367 |
Portugāle: |
|||
PT/12/09 |
75 000 |
75 000 |
67 500 |
Starpsumma |
75 000 |
75 000 |
67 500 |
Kopā |
3 449 274 |
3 314 706 |
2 983 235 |
IV PIELIKUMS
ELEKTRONISKĀS REĢISTRĀCIJAS UN ZIŅOŠANAS IERĪCES
(EUR) |
|||
Dalībvalsts un projekta kods |
Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi |
Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu |
Maksimālais Savienības ieguldījums |
Portugāle: |
|||
PT/12/07 |
1 613 500 |
1 613 500 |
1 452 150 |
Kopā |
1 613 500 |
1 613 500 |
1 452 150 |
V PIELIKUMS
MĀCĪBU UN APMAIŅAS PROGRAMMAS
(EUR) |
|||
Dalībvalsts un projekta kods |
Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi |
Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu |
Maksimālais Savienības ieguldījums |
Īrija: |
|||
IE/12/07 |
15 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
15 000 |
0 |
0 |
Spānija: |
|||
ES/12/16 |
40 000 |
0 |
0 |
Starpsumma |
40 000 |
0 |
0 |
Apvienotā Karaliste: |
|||
UK/12/58 |
2 507 |
0 |
0 |
UK/12/59 |
14 416 |
0 |
0 |
UK/12/60 |
1 253 |
0 |
0 |
UK/12/61 |
877 |
0 |
0 |
UK/12/62 |
2 507 |
0 |
0 |
UK/12/63 |
3 384 |
0 |
0 |
UK/12/64 |
11 282 |
0 |
0 |
UK/12/65 |
17 549 |
0 |
0 |
UK/12/66 |
11 282 |
0 |
0 |
UK/12/67 |
9 401 |
9 401 |
8 461 |
UK/12/68 |
9 401 |
0 |
0 |
UK/12/69 |
11 281 |
0 |
0 |
UK/12/70 |
9 401 |
9 401 |
8 461 |
UK/12/71 |
9 401 |
0 |
0 |
UK/12/72 |
12 535 |
12 536 |
11 282 |
Starpsumma |
144 030 |
31 338 |
28 204 |
Kopā |
199 030 |
31 338 |
28 204 |
VI PIELIKUMS
SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR IZMĒĢINĀJUMA PROJEKTIEM UN PATRUĻKUĢU UN PATRUĻLIDMAŠĪNU IEGĀDES VAI MODERNIZĀCIJAS PROJEKTIEM, KURI TIKA NORAIDĪTI
(EUR) |
|||
Izdevumu veids |
Nacionālajā zvejas kontroles papildprogrammā plānotie izdevumi |
Izdevumi par projektiem, kuri atlasīti saskaņā ar šo lēmumu |
Maksimālais Savienības ieguldījums |
Izmēģinājuma projekti: |
|||
Starpsumma |
693 523 |
0 |
0 |
0 |
0 |
||
Patruļkuģi un patruļlidmašīnas: |
|||
Starpsumma |
52 392 525 |
0 |
0 |
Kopā |
53 086 048 |
0 |
0 |
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/90 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 20. decembris),
ar ko attiecībā uz Rumānijas darba ņēmējiem Spānijai atļauj pagarināt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā 1.–6. panta piemērošanas pagaidu apturēšanu
(2012/831/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Aktu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (1), un jo īpaši tā 23. pantu un VII pielikuma 1. daļas “Personu pārvietošanās brīvība” 7. punkta otro daļu,
ņemot vērā Spānijas 2012. gada 13. decembra lūgumu,
tā kā:
(1) |
Spānija kopš 2009. gada 1. janvāra Rumānijas pilsoņiem pilnībā piemēro Padomes 1968. gada 15. oktobra Regulas (EEK) Nr. 1612/68 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Kopienā (2) 1.–6. pantu, taču 2011. gada 22. jūlijā tā Komisijai paziņoja, ka tā šajā dienā ir nolēmusi no jauna ierobežot Rumānijas darba ņēmēju piekļuvi darba tirgum, atsaucoties uz ievērojamiem Spānijas darba tirgus traucējumiem atbilstīgi Akta par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk – 2005. gada Pievienošanās akts), VII pielikuma 1. daļas 7. punkta trešajai daļai. Regula (EEK) Nr. 1612/68 tika kodificēta un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regulu (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (3), kas stājās spēkā 2011. gada 16. jūnijā. |
(2) |
Atbildot uz Spānijas 2011. gada 28. jūlija lūgumu, lai Komisija saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 7. punkta otro daļu nosaka, ka Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.–6. panta piemērošana ir pilnīgi apturēta attiecībā uz Rumānijas darba ņēmējiem visā Spānijā un visās nozarēs, Komisija ar Lēmumu 2011/503/ES (4) atļāva Spānijai līdz 2012. gada 31. decembrim ierobežot Rumānijas darba ņēmēju brīvu piekļuvi Spānijas darba tirgum, ievērojot konkrētus nosacījumus. Šis lēmums stājās spēkā 2011. gada 12. augustā. |
(3) |
Spānija 2012. gada 13. decembra vēstulē lūdza Komisiju līdz 2013. gada 31. decembrim pagarināt Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.–6. panta piemērošanas apturēšanu attiecībā uz Rumānijas darba ņēmējiem. |
(4) |
Spānija savu lūgumu pamatoja ar to, ka joprojām saglabājas abi Lēmuma 2011/503/ES pamatā esošie iemesli: nopietni Spānijas darba tirgus traucējumi, kas skar visus reģionus un nozares, kā arī Spānijā dzīvojošo Rumānijas pilsoņu darba tirgus stāvoklis un risks, ka neierobežots Rumānijas darba ņēmēju pieplūdums palielinās spriedzi Spānijas darba tirgū. |
(5) |
Spānija sniedza statistikas datus, kas liecina, ka kopš 2011. gada vidus ekonomiskā un darba tirgus situācija ir vēl vairāk pasliktinājusies, radot rekordaugstu bezdarba un jauniešu bezdarba līmeni, un ka ekonomikas prognozes norāda uz IKP samazināšanos 2012. un 2013. gadā un uz bezdarba turpmāku pieaugumu. Turklāt Spānija apgalvoja, ka tās darba tirgus traucējumi, kas ievērojami apdraud nodarbinātības līmeni, ir vispārēji un neaprobežojas tikai ar konkrētu reģionu vai nozari. |
(6) |
Spānija sniedza arī statistikas datus, kas liecina, ka (neraugoties uz ierobežojumiem, kas Rumānijas darba ņēmējiem noteikti brīvai piekļuvei darba tirgum) Rumānijas iedzīvotāju skaits Spānijā ir turpinājis palielināties un 2012. gada septembrī tas sasniedza 913 405 personas, ka samazinās to Rumānijas pilsoņu daļa, kuri dod ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmā, un ka to Rumānijas pilsoņu skaits, kuri ir reģistrēti kā darba meklētāji un kuri saņem bezdarba pabalstus, ir salīdzinoši liels (lai gan tas samazinās) un to bezdarba līmenis ir augstāks nekā vidējais rādītājs. Visbeidzot Spānija norādīja, ka pašreizējais darba tirgus stāvoklis ietekmē Spānijas spējas uzņemt jaunu Rumānijas darba ņēmēju pieplūdumu. |
(7) |
Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 7. punkta otro daļu dalībvalsts var lūgt Komisijai divu nedēļu laikā noteikt, ka konkrētā reģionā vai profesijā pilnīgi vai daļēji jāaptur Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.–6. panta piemērošana. |
(8) |
Izvērtējot ekonomikas datus par 2011. gadu, kas bija Lēmuma 2011/503/ES pamatā, atklājās, ka Spānijas darba tirgus darbība patiešām bija nopietni apgrūtināta, proti, Spānijā bija daudz augstāks bezdarba līmenis nekā pārējās ES valstīs (pēc Eurostat ikmēneša datiem bezdarbs bija 21,0 %, turpretī vidējais līmenis ES bija 9,4 % un eurozonā 2011. gada jūnijā – 9,9 %), sevišķi satraukumu rada jauniešu bezdarba līmenis (2011. gada jūnijā – 45,7 %) un gausā ekonomikas atveseļošanās (pēc Eurostat datiem, salīdzinot ar iepriekšējo ceturksni, IKP pieaugums 2011. gada pirmajā ceturksnī bija tikai 0,3 %, turpretī ES un eurozonā – 0,8 %), kuru turklāt apgrūtina globālie finanšu satricinājumi, kā dēļ Spānija bija spiesta vēl vairāk samazināt budžetu, lai panāktu fiskālo konsolidāciju, kas arī īstermiņā varētu negatīvi ietekmēt Spānijas ekonomikas izaugsmi. Nodarbinātības samazināšanās ir skārusi visus reģionus un ražošanas nozares. Darbaspēka apsekojuma dati (2008–2010) arī norāda uz vispārēju nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 9 %, bet būvniecībā pat par 33 %, ietekmējot visus reģionus un svārstoties no 6 % Basku zemē līdz 13 % Valensijas autonomajā apgabalā. |
(9) |
Tādēļ Komisija uzskatīja, ka Spānija ir sniegusi pierādījumus tam, ka tās darba tirgū ir bijuši vispārēji traucējumi, kuri nopietni ietekmēja nodarbinātības līmeni visos reģionos un nozarēs, un domājams, ka tuvākajā laikā tie saglabāsies. |
(10) |
Turklāt Komisija 2011. gada izvērtējumā konstatēja, ka vairāk nekā 30 % no Spānijā dzīvojošajiem Rumānijas pilsoņiem ir bezdarbnieki (avots: Eurostat darbaspēka apsekojums, 2011. gada pirmais ceturksnis). Kaut arī Spānijā ir zems darbaspēka pieprasījums, turp joprojām dodas daudz Rumānijas pilsoņu, lai gan ekonomikas lejupslīdes dēļ viņu skaits ir nedaudz samazinājies. To Rumānijas pilsoņu skaits, kas parasti dzīvo Spānijā, ir palielinājies no 338 000 personām (2006. gada janvārī) līdz 823 000 personām (2010. gada 1. janvārī) (avots: Eurostat migrācijas statistika). |
(11) |
Šobrīd pieejamo ekonomikas datu analīze liecina, ka Spānijas darba tirgū joprojām pastāv nopietni traucējumi. Ekonomikas lejupslīde joprojām Spānijas nodarbinātības līmeni ietekmē vairāk nekā nodarbinātības līmeni citās dalībvalstīs, un dati liecina, ka šī tendence 2011. gada laikā un 2012. gada pirmajos ceturkšņos ir kļuvusi vēl izteiktāka. Bezdarba līmenis 2012. gada oktobrī bija apmēram 26,2 % salīdzinājumā ar 21,3 % 2011. gada jūnijā un 10,7 %, kas ir ES vidējais rādītājs 2012. gada oktobrī (un 9,5 % 2011. gada jūnijā). Turklāt bezdarba līmenis ir ārkārtīgi augsts jauniešu vidū – 2012. gada oktobrī tas sasniedza 55,9 % salīdzinājumā ar 23,4 % vidēji ES (avots: Eurostat ikmēneša bezdarba dati). |
(12) |
Sagaidāms, ka sliktā ekonomiskā situācija un ar to saistītie darba tirgus traucējumi saglabāsies. Saskaņā ar Eiropas Komisijas ekonomikas prognozēm Spānijas IKP 2012. un 2013. gadā samazināsies (- 1,4 % ik gadu), bet 2014. gadā mazliet pieaugs (+ 0,8 %), bet bezdarba līmenis turpinās palielināties un 2013. gadā sasniegs 26,6 % (2014. gadā samazināsies līdz 26,1 %). Nodarbinātības līmeņa samazināšanās joprojām ietekmē visas ekonomikas nozares. No 2011. gada otrā ceturkšņa līdz 2012. gada trešajam ceturksnim nodarbinātība Spānijā ir samazinājusies par apmēram 980 000 darbavietām (jeb - 5,4 %) (avots: Eurostat darbaspēka apsekojums). Vislielākais kritums vērojams būvniecības nozarē (-293 000 jeb - 20,5 %), taču samazinājums bijis arī lauksaimniecībā, apstrādes rūpniecībā un pakalpojumu nozarē. Turklāt augsts bezdarba līmenis skar visus reģionus (2011. gadā no 12,0 % Basku zemē līdz 30,4 % Andalūzijā, avots: Eurostat darbaspēka apsekojuma dati), tādēļ darba tirgus traucējumi neaprobežojas ar konkrētu reģionu. |
(13) |
Tādēļ Komisija uzskata, ka Spānija ir sniegusi pierādījumus tam, ka tās darba tirgū joprojām ir vispārēji traucējumi, kuri nopietni ietekmē nodarbinātības līmeni visos reģionos un nozarēs, un domājams, ka tuvākajā laikā tie saglabāsies. |
(14) |
Turklāt Komisijas analīze liecina, ka, kopš Spānija no jauna ieviesa darba tirgus piekļuves ierobežojumus Rumānijas darba ņēmējiem, Rumānijas pilsoņu skaits Spānijā ir turpinājis palielināties, lai gan lēnāk nekā iepriekš: saskaņā ar Spānijas migrācijas statistikas datiem tas no 2011. gada 30. septembra (901 435) līdz 2012. gada 30. septembrim (913 405) ir pieaudzis par 11 970 personām (jeb + 1,3 %), lai gan no 2010. gada 30. septembra (817 460) līdz 2011. gada 30. septembrim (901 435) tas bija pieaudzis par 83 975 personām (jeb + 10,3 %). Rumānijas pilsoņu bezdarba līmenis Spānijā joprojām ir ļoti augsts: 2012. gada trešajā ceturksnī tas bija 36,4 % (avots: Eurostat darbaspēka apsekojuma dati). |
(15) |
Tādēļ iespējams, ka ES tiesību aktu par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību pilnīga piemērošana joprojām ir faktors, kas palielina spriedzi Spānijas darba tirgū, jo ļauj tajā neierobežoti ieplūst Rumānijas darba ņēmējiem. |
(16) |
Tādējādi, lai normalizētu Spānijas darba tirgus stāvokli, ir lietderīgi atļaut Spānijai turpināt uz laiku ierobežot Rumānijas darba ņēmēju brīvu piekļuvi minētajam darba tirgum. Tā kā pārejas noteikumi 2005. gada Pievienošanās aktā, kas atļauj noteikt ierobežojumus Rumānijas darba ņēmēju piekļuvei darba tirgum, ieskaitot šo drošības klauzulu, darbojas līdz 2013. gada 31. decembrim, atļauju nevar sniegt uz laiku pēc šā datuma. |
(17) |
Darba tirgus piekļuves ierobežošana ir atkāpšanās no Līguma par Eiropas Savienības darbību pamatprincipa, proti, darba ņēmēju pārvietošanās brīvības. Saskaņā ar iedibināto Tiesas judikatūru šādi pasākumi būtu jāskaidro un jāpiemēro ierobežoti. |
(18) |
Šobrīd, ņemot vērā īpašo pašreizējo stāvokli Spānijas darba tirgū un pārvietošanos starp reģioniem un sektoriem un citus iespējamos papildu efektus, ko izraisa selektīvs ierobežojums, ir lietderīgi ierobežojumus turpināt piemērot algota darba veikšanai visā Spānijas teritorijā un visās nozarēs. Tomēr atkāpes apjomu var samazināt, ja Komisija pārliecinās, ka tās pamatā esošie apstākļi ir mainījušies vai ka tās ietekme ir ierobežojošāka, nekā vajadzīgs tās mērķa sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz tāda algota darba veikšanu, kur nepieciešams augstskolas diploms vai līdzvērtīga kvalifikācija. |
(19) |
Lai ar ierobežojumiem, kas atļauti ar šo lēmumu, Spānijas darba tirgū panāktu vēlamo rezultātu, patlaban tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi tos saglabāt spēkā līdz pārejas perioda beigām, t. i., 2013. gada 31. decembrim, tomēr šo periodu var saīsināt, ja Komisija konstatē, ka ir mainījušies attiecīgie apstākļi, kas ir šā lēmuma pamatā, vai tā ietekmē ir radušies lielāki ierobežojumi nekā vajadzīgs tā mērķa sasniegšanai. |
(20) |
Tālab Spānijai reizi ceturksnī jāsniedz Komisijai tādi statistikas dati, kas būs nepieciešami, lai novērtētu darba tirgus attīstību katrā saimnieciskās darbības nozarē un profesijā. Pirmais ceturkšņa pārskats sniedzams līdz 2013. gada 31. martam. |
(21) |
Lēmumā atļaut Spānijai turpināt ierobežot Rumānijas pilsoņiem brīvu piekļuvi Spānijas darba tirgum ir ietverti arī konkrēti nosacījumi, lai nodrošinātu, ka minētos ierobežojumus piemēro tikai tādā mērā, cik nepieciešams paredzētā mērķa sasniegšanai. |
(22) |
Tādēļ nav lietderīgi atļaut no jauna ieviest ierobežojumus attiecībā uz tiem Rumānijas pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri 2011. gada 22. jūlijā, t. i., dienā, kad Spānija paziņoja par 1. apsvērumā minētajiem pasākumiem, jau bija nodarbināti Spānijas darba tirgū vai jau bija reģistrēti kā darba meklētāji Spānijas valsts nodarbinātības dienestā. |
(23) |
Turklāt būtu jāievēro arī principi, kuri reglamentē ierobežojumus piekļuvei darba tirgum, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļā, piemēram, pārtraukšanas klauzula un minētā pielikuma 1. daļas 14. punkta princips, ka priekšroka dodama Savienības pilsoņiem. |
(24) |
Rumānijas darba ņēmēju ģimenes locekļu tiesības strādāt algotu darbu Spānijā būtu jāreglamentē mutatis mutandis ar 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 8. punktu. |
(25) |
Ar šo lēmumu atļautie Rumānijas pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesību ierobežojumi piekļūt Spānijas darba tirgum tiek piemēroti tikai šā lēmuma darbības jomā, un tie nekādi nevar ietekmēt pārējās tiesības, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piešķirtas Rumānijas pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem. |
(26) |
Uzraudzības nolūkā Spānijai būtu jānosaka pienākums informēt Komisiju par pasākumiem, ko Spānija ir īstenojusi, pamatojoties uz šo lēmumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atbilstīgi šā lēmuma 2.–4. panta nosacījumiem Spānijai ar šo atļauj līdz 2013. gada 31. decembrim apturēt Regulas (ES) Nr. 492/2011 1.–6. panta piemērošanu attiecībā uz Rumānijas pilsoņiem.
2. pants
Neskarot pasākumus, ko Spānija 2011. gada 22. jūlijā ieviesa atbilstīgi 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļas 7. punkta trešajai daļai, šis lēmums neattiecas uz Rumānijas pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem,
|
kuri 2011. gada 12. augustā Spānijā bija nodarbināti vai |
|
kuri 2011. gada 12. augustā bija reģistrēti kā darba meklētāji Spānijas valsts nodarbinātības dienestā. |
3. pants
Uz šā lēmuma piemērošanu mutatis mutandis attiecina nosacījumus par pārejas noteikumiem, kā paredzēts 2005. gada Pievienošanās akta VII pielikuma 1. daļā.
4. pants
Spānija veic nepieciešamos pasākumus, lai turpinātu rūpīgi uzraudzīt darba tirgus attīstību. Tā sniedz Komisijai ceturkšņa statistikas datus, kas atspoguļo darba tirgus attīstību katrā saimnieciskās darbības nozarē un profesijā. Pirmo ceturkšņa ziņojumu iesniedz līdz 2013. gada 31. martam.
Ja darba tirgū notiek būtiskas pārmaiņas, Spānija nekavējoties sniedz Komisijai un dalībvalstīm atjauninātu informāciju par tiem apstākļiem, saistībā ar kuriem tā iesniedza savu lūgumu pēc Komisijas lēmuma un saistībā ar kuriem tika pieņemts šis lēmums.
5. pants
Šo lēmumu var grozīt vai atcelt, jo īpaši, ja attiecīgie apstākļi, kuri minēti 4. pantā un kuru dēļ tas pieņemts, ir mainījušies vai tā ietekmē radušies lielāki ierobežojumi, nekā vajadzīgs tā mērķa sasniegšanai.
6. pants
Spānija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma saņemšanas Komisijai sniedz informāciju par pasākumiem, ko tā veikusi, pamatojoties uz šo lēmumu.
7. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2012. gada 20. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.
(2) OV L 257, 19.10.1968., 2. lpp.
(3) OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.
(4) OV L 207, 12.8.2011., 22. lpp.
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/93 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
(2012. gada 10. decembris),
ar ko groza Lēmumu ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem
(ECB/2012/30)
(2012/832/ES)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,
tā kā:
(1) |
2010. gada 11. novembra Lēmums ECB/2010/21 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatiem (1) nosaka noteikumus Eiropas Centrālās bankas (ECB) gada pārskatu sastādīšanai. |
(2) |
Lēmuma ECB/2010/21 3. pants nosaka, ka 2010. gada 11. novembra Pamatnostādnes ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (2) 3. pantā definētos grāmatvedības pamatpieņēmumus piemēro arī Lēmuma ECB/2010/21 mērķiem. Tas inter alia attiecas uz Pamatnostādnes ECB/2010/20 3. panta c) punktu saistībā ar notikumiem, kuri iestājas pēc bilances slēgšanas dienas, un nosaka, ka aktīvus un pasīvus koriģē, ņemot vērā notikumus, kas notiek starp ikgadējo bilances datumu un datumu, kurā kompetentās institūcijas apstiprina finanšu pārskatus, ja tie ietekmē aktīvu vai pasīvu stāvokli bilances datumā. |
(3) |
Attiecībā uz ECB gada pārskatiem jāprecizē, ka notikumi pēc bilances slēgšanas jāņem vērā tikai līdz dienai, kurā finanšu pārskatus apstiprina iesniegšanai, t. i., dienai, kurā ECB Valde atļauj ECB gada pārskata iesniegšanu ECB Padomes apstiprināšanai. |
(4) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/21, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Grozījums
Lēmuma ECB/2010/21 3. pantu aizstāj ar šādu:
“3. pants
Grāmatvedības pamatpieņēmumi
Pamatnostādnes ECB/2010/20 3. pantā definētos grāmatvedības pamatpieņēmumus piemēro arī šā lēmuma mērķiem. Atkāpjoties no Pamatnostādnes ECB/2010/20 3. panta c) punkta pirmā teikuma, notikumus pēc bilances slēgšanas ņem vērā tikai līdz dienai, kurā ECB Valde atļauj ECB gada pārskata iesniegšanu ECB Padomes apstiprināšanai.”
2. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā 2012. gada 31. decembrī.
Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 10. decembrī
ECB prezidents
Mario DRAGHI
(1) OV L 35, 9.2.2011., 1. lpp.
(2) OV L 35, 9.2.2011., 31. lpp.
PAMATNOSTĀDNES
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/94 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE
(2012. gada 10. decembris),
ar ko groza Pamatnostādni ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā
(ECB/2012/29)
(2012/833/ES)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1., 14.3. un 26.4. pantu,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes ieguldījumu saskaņā ar Eiropas Centrālās banku sistēmas Statūtu 46.2. panta otro un trešo ievilkumu,
tā kā:
(1) |
2010. gada 11. novembra Pamatnostādne ECB/2010/20 par grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (1) nosaka noteikumus grāmatvedības un finanšu pārskatu sniegšanas standartizēšanai attiecībā uz nacionālo centrālo banku veiktajām operācijām. |
(2) |
Pamatnostādnes ECB/2010/20 IV pielikums jau paredz, neuzliekot to par pienākumu, iespēju 13. pasīvu postenī “Uzkrājumi” iekļaut uzkrājumus ārvalstu valūtas kursa, procentu likmju un kredītriskiem un zelta cenas riskam. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka nacionālajām centrālajām bankām ir pietiekami finanšu resursi, lai nodrošinātos pret ievērojamajiem riskiem, kas rodas to darbības rezultātā, un neierobežojot nacionālos grāmatvedības noteikumus par uzkrājumiem riskam, tiek uzskatīts par vajadzīgu nostiprināt šo iespēju, iekļaujot to Pamatnostādnes ECB/2010/20 normatīvajā daļā. Šis ieteikums neliedz nacionālajām centralājām bankām uzturēt vai veidot uzkrājumus papildu riskiem saskaņā ar to nacionālajiem grāmatvedības noteikumiem. |
(3) |
Jāsaskaņo finanšu pārskatu sniegšana par ārkārtas likviditātes palīdzības operācijām, un prasības, kas rodas šādu operāciju rezultātā, jāmin Pamatnostādnes ECB/2010/20 IV pielikuma 6. aktīvu postenī “Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm”. |
(4) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2010/20, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.
1. pants
Grozījumi
Pamatnostādni ECB/2010/20 groza šādi:
1) |
šādu pantu iekļauj kā 6.a pantu: “6.a pants Uzkrājums valūtas kursa, procentu likmju un kredītriskiem un zelta cenas riskam Ņemot vērā NCB veikto darbību raksturu, NCB savā bilancē var veidot uzkrājumu valūtas kursa, procentu likmju un kredītriskiem un zelta cenas riskam. NCB lemj par uzkrājuma apmēru un izmantojumu, balstoties uz pamatotām to risku aplēsēm, kuriem pakļauta NCB.”; |
2) |
pamatnostādnes ECB/2010/20 IV pielikumu aizstāj ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī pamatnostādne stājas spēkā 2012. gada 31. decembrī.
3. pants
Adresāti
Šī pamatnostādne attiecas uz visām Eurosistēmas centrālajām bankām.
Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 10. decembrī
ECB Padomes vārdā –
ECB priekšsēdētājs
Mario DRAGHI
(1) OV L 35, 9.2.2011., 31. lpp.
PIELIKUMS
“IV PIELIKUMS
BILANCES SASTĀDĪŠANAS UN NOVĒRTĒŠANAS NOTEIKUMI (1)
AKTĪVI
Bilances postenis (3) |
Bilances posteņu satura sistematizācija |
Novērtēšanas princips |
Piemērošanas joma (4) |
||||||||
1 |
1 |
Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. |
Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: a) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un b) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu. |
Tirgus vērtība |
Obligāti |
||||||
2 |
2 |
Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas |
|
|
||||||
2.1 |
2.1 |
Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādi |
a) Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto) Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem”. |
a) Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto) Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
||||||
b) SDR SDR turējumi (bruto) |
b) SDR Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
|||||||||
c) Pārējās prasības Vispārējie aizņemšanās mehānismi, kredīti saskaņā ar vispārējiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi SVF pārvaldībā esošos fondos |
c) Pārējās prasības Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
|||||||||
2.2 |
2.2 |
Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie kredīti un citi ārējie aktīvi |
a) Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi |
a) Atlikumi bankās ārpus euro zonas Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
||||||
b) Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
i) Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
|||||||||
ii) Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
iii) Netirgojami vērtspapīri Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
iv) Tirgojami pašu kapitāla instrumenti Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
Obligāti |
||||||||||
c) Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
c) Ārējie kredīti Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
|||||||||
d) Pārējie ārējie aktīvi Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
d) Pārējie ārējie aktīvi Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
|||||||||
3 |
3 |
Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
a) Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas valstu rezidenti |
i) Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||
ii) Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
iii) Netirgojami vērtspapīri Uz izmaksām attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
iv) Tirgojami pašu kapitāla instrumenti Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
Obligāti |
||||||||||
b) Pērējās prasības pret euro zonas valstu rezidentiem, kas nav prasības 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” Kredīti, noguldījumi, reversā repo darījumi, sīki aizdevumi |
b) Pārējās prasības Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
|||||||||
4 |
4 |
Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
|
|
|
||||||
4.1 |
4.1 |
Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un kredīti |
a) Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversā repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
a) Atlikumi bankās ārpus euro zonas Nominālvērtība |
Obligāti |
||||||
b) Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” Pašu kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas valstu rezidenti |
i) Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām Tirgus cena Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
|||||||||
ii) Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
iii) Netirgojami vērtspapīri Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
iv) Tirgojami pašu kapitāla instrumenti Tirgus cena |
Obligāti |
||||||||||
c) Kredīti ārpus euro zonas, kas nav kredīti 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
c) Kredīti ārpus euro zonas Noguldījumi pēc nominālvērtības |
Obligāti |
|||||||||
d) Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas |
i) Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām Tirgus cena Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
|||||||||
ii) Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
iii) Netirgojami vērtspapīri Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
4.2 |
4.2 |
Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
Kredīti saskaņā ar VKM II nosacījumiem |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||||
5 |
5 |
Kredīti euro, kas izsniegti euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā |
Posteņi no 5.1 līdz 5.5: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādnei ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (5) |
|
|
||||||
5.1 |
5.1 |
Galvenās refinansēšanas operācijas |
Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||||
5.2 |
5.2 |
Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||||
5.3 |
5.3 |
Precizējošās reversās operācijas |
Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||||
5.4 |
5.4 |
Strukturālās reversās operācijas |
Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||||
5.5 |
5.5 |
Aizdevumu iespēja uz nakti |
Likviditātes uz nakti iespēja ar noteiktu procentu likmi pret atbilstošajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja) |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||||
5.6 |
5.6 |
Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm |
Nominālvērtība vai cena |
Obligāti |
||||||
6 |
6 |
Pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversā repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro”, t. sk. darījumi, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un pārējās prasības Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādēs euro zonā. Pārējās prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, t. sk. Ārkārtas likviditātes palīdzība. Prasības, kas radušās no monetārās politikas operācijām, kuras uzsākusi NCB pirms pievienošanās Eurosistēmai |
Nominālvērtība vai cena |
Obligāti |
||||||
7 |
7 |
Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
|
|
|
||||||
7.1 |
7.1 |
Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem |
Euro zonā emitēti vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas nolūkiem. ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizējošo operāciju vajadzībām |
a) Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām Tirgus cena Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||
b) Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām Uz izmaksām attiecas samazinājums (izmaksas, ja samazinājumu sedz uzkrājumi 13.b) pasīvu postenī “Uzkrājumi”) Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
c) Netirgojami vērtspapīri Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
7.2 |
7.2 |
Pārējie vērtspapīri |
Vērtspapīri, kas nav iekļauti 7.1 aktīvu postenī “Vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas mērķiem” un 11.3 aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Pašu kapitāla instrumenti |
a) Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām Tirgus cena Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||
b) Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
c) Netirgojami vērtspapīri Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Obligāti |
||||||||||
d) Tirgojami pašu kapitāla instrumenti Tirgus cena |
Obligāti |
||||||||||
8 |
8 |
Valdības parāds euro |
Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, kredīti) |
Noguldījumi/kredīti pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc izmaksām |
Obligāti |
||||||
— |
9 |
Eurosistēmas iekšējās prasības+) |
|
|
|
||||||
— |
9.1 |
Līdzdalība ECB kapitālā+) |
Tikai NCB bilances postenis Katras NCB daļa ECB kapitālā saskaņā ar Līgumu un attiecīgo kapitāla atslēgu un iemaksām saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu |
Izmaksas |
Obligāti |
||||||
— |
9.2 |
Prasības, kas ekvivalentas nodotajām ārējām rezervēm+) |
Tikai NCB bilances postenis Prasības euro pret ECB attiecībā uz sākotnējām (un papildu) ārējām rezervēm, kas nodotas saskaņā ar ECBS Statūtu 30. panta noteikumiem |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||||
— |
9.3 |
Prasības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+) |
Tikai ECB bilances postenis Eurosistēmas iekšējās prasības pret NCB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas |
Izmaksas |
Obligāti |
||||||
— |
9.4 |
Neto prasības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+) (2) |
Attiecībā uz NCB: neto prasības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts 2010. gada 25. novembra Lēmumā ECB/2010/23 par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (6) Attiecībā uz ECB: prasības saistībā ar ECB veikto banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/29 |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||||
— |
9.5 |
Pārējās prasības Eurosistēmā (neto)+) |
Šādu apakšposteņu neto pozīcija: |
|
|
||||||
|
|
Obligāti |
|||||||||
|
|
Obligāti |
|||||||||
|
|
Obligāti |
|||||||||
9 |
10 |
Posteņi, kuros notiek norēķins |
Norēķinu kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||||
9 |
11 |
Pārējie aktīvi |
|
|
|
||||||
9 |
11.1 |
Euro zonas monētas |
Euro monētas, ja NCB nav juridiskais emitents |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||||
9 |
11.2 |
Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi |
Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, t. sk. datoriekārtas, programmatūra |
Izmaksas, atskaitot amortizāciju Amortizācijas likmes:
Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN nav kapitalizējami) |
Ieteicams |
||||||
9 |
11.3 |
Pārējie finanšu aktīvi |
|
a) Tirgojami pašu kapitāla instrumenti Tirgus cena |
Ieteicams |
||||||
b) Līdzdalība kapitālā un nelikvīdas pašu kapitāla daļas, un jebkuri citi pašu kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums Uz izmaksām attiecas samazinājums |
Ieteicams |
||||||||||
c) Ieguldījumi meitasuzņēmumos vai būtiska līdzdalība Tīrā aktīvu vērtība |
Ieteicams |
||||||||||
d) Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām Tirgus cena Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Ieteicams |
||||||||||
e) Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai kā pastāvīgs ieguldījums Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Ieteicams |
||||||||||
f) Netirgojami vērtspapīri Uz izmaksām attiecas samazinājums Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
Ieteicams |
||||||||||
g) Atlikumi bankās un kredīti Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas tirgus kursam, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
Ieteicams |
||||||||||
9 |
11.4 |
Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība |
Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai |
Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
||||||
9 |
11.5 |
Uzkrātie procenti un nākamo periodu izdevumi |
Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru) |
Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
Obligāti |
||||||
9 |
11.6 |
Dažādi |
Avansi, kredīti un citi mazie posteņi. Pārvērtēšanas pagaidu konti (tikai bilances postenis gada laikā: nerealizētie zaudējumi pārvērtēšanas datumos gada laikā, kas nav ietverti attiecīgos pārvērtēšanas kontos atbilstīgi pasīvu postenim “Pārvērtēšanas konti”). Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata. Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem. Monētas, kas denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās. Tekošie izdevumi (neto uzkrātie zaudējumi), iepriekšējā gada zaudējumi (pirms sadales). Neto pensiju aktīvi |
Nominālvērtība vai cena |
Ieteicams |
||||||
Pārvērtēšanas pagaidu konti Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
Obligāti |
||||||||||
Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem Tirgus vērtība |
Obligāti |
||||||||||
Neapmierinātās prasības, kas saistībā ar Eurosistēmas kredītoperācijām izriet no Eurosistēmas darījumu partneru saistību neizpildes gadījumu iestāšanās |
Neapmierinātās prasības (no saistību neizpildes gadījumiem) Nominālā/atgūstamā vērtība (pirms/pēc zaudējumu aprēķināšanas) |
Obligāti |
|||||||||
Aktīvi vai prasības (pret trešajām personām), kas pārņemti īpašumā un/vai iegūti saistībā ar tā nodrošinājuma realizāciju, ko iesnieguši Eurosistēmas darījumu partneri, kuriem iestājies saistību neizpildes gadījums |
Aktīvi vai prasības (no saistību neizpildes gadījumiem) Izmaksas (konvertētas pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa iegādes laikā, ja finanšu aktīvi denominēti ārvalstu valūtā) |
Obligāti |
|||||||||
— |
12 |
Gada zaudējumi |
|
Nominālvērtība |
Obligāti |
PASĪVI
Bilances postenis (8) |
Bilances posteņu satura sistematizācija |
Novērtēšanas princips |
Piemērošanas joma (9) |
||||||
1 |
1 |
Banknotes apgrozībā (7) |
|
|
Obligāti |
||||
|
|
Obligāti |
|||||||
2 |
2 |
Saistības euro pret euro zonas valstu kredītiestādēm monetārās politikas operāciju rezultātā |
2.1, 2.2, 2.3 un 2.5 postenis: noguldījumi euro kā aprakstīts I pielikumā Pamatnostādnei ECB/2011/14 |
|
|
||||
2.1 |
2.1 |
Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) |
Tādu kredītiestāžu euro konti, kas saskaņā ar ECBS Statūtiem ir iekļautas obligāto rezervju prasībai pakļauto finanšu iestāžu sarakstā. Šis postenis galvenokārt aptver kontus, ko lieto obligāto rezervju turēšanai |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
2.2 |
2.2 |
Noguldījumu iespēja |
Noguldījumi uz nakti ar noteiktu procentu likmi (pastāvīgā iespēja) |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
2.3 |
2.3 |
Termiņnoguldījumi |
Piesaiste nolūkā samazināt likviditāti sakarā ar precizējošajām operācijām |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
2.4 |
2.4 |
Precizējošās reversās operācijas |
Ar monetāro politiku saistīti darījumi ar mērķi samazināt likviditāti |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||
2.5 |
2.5 |
Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi |
Kredītiestāžu noguldījumi, sakarā ar tādu pamatā esošo aktīvu vērtības samazināšanos, kas attiecas uz šīm kredītiestādēm izsniegtiem kredītiem |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
3 |
3 |
Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 7. aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro” Citas operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Izņemot kredītiestāžu pieprasījuma noguldījumu kontus. Saistības/noguldījumi, kuri radušies no monetārās politikas operācijām, ko centrālā banka uzsākusi pirms pievienošanās Eurosistēmai |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||
4 |
4 |
Emitētie parāda vērtspapīri |
Tikai ECB bilances postenis (attiecībā uz NCB – bilances pagaidu postenis). Parāda sertifikāti, kas aprakstīti Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā. Diskonta vērtspapīrs, ko emitē nolūkā samazināt likviditāti |
Izmaksas Diskontus amortizē |
Obligāti |
||||
5 |
5 |
Saistības euro pret citiem euro zonas valstu rezidentiem |
|
|
|
||||
5.1 |
5.1 |
Saistības pret valdību |
Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
5.2 |
5.2 |
Pārējās saistības |
Personāla, uzņēmumu un klientu pieprasījuma noguldījumu konti, t. sk. finanšu iestāžu, kas atbrīvotas no pienākuma turēt obligātās rezerves (sk. 2.1 pasīvu posteni “Pieprasījuma noguldījumu konti”), termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
6 |
6 |
Saistības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
Pieprasījuma noguldījumu konti, termiņnoguldījumi, noguldījumi, kas atmaksājami pēc pieprasījuma, t. sk. konti, ko tur maksājumu mērķiem, un konti, ko tur rezervju pārvaldības mērķiem, kuru turētāji ir citas bankas, centrālās bankas, starptautiskās/pārnacionālās institūcijas, t. sk. Eiropas Komisija, citu noguldītāju pieprasījuma noguldījumu konti. Repo darījumi saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem euro denominēto vērtspapīru pārvaldībai Atlikumi to centrālo banku TARGET2 kontos, kuru dalībvalstu valūta ir euro |
Nominālvērtība vai repo izmaksas |
Obligāti |
||||
7 |
7 |
Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
Pieprasījuma noguldījumu konti, saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu |
Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
||||
8 |
8 |
Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
|
|
|
||||
8.1 |
8.1 |
Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības |
Pieprasījuma noguldījumu konti. Saistības no repo darījumiem; parasti ieguldījumu darījumi, lietojot ārvalstu valūtas aktīvus vai zeltu |
Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
||||
8.2 |
8.2 |
Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros |
Aizņemšanās saskaņā ar VKM II nosacījumiem |
Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
||||
9 |
9 |
Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros |
SAT izteikts postenis, kas uzrāda SAT summu, kas sākotnēji piešķirta attiecīgajai valstij/NCB |
Nominālvērtība, izteikta pēc tirgus kursa |
Obligāti |
||||
— |
10 |
Eurosistēmas iekšējās saistības+) |
|
|
|
||||
— |
10.1 |
Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm+) |
Tikai ECB bilances postenis, denominēts euro |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
— |
10.2 |
Saistības, kas attiecas uz ECB parāda sertifikātu emisiju+) |
Tikai NCB bilances postenis Eurosistēmas iekšējās saistības pret ECB, kas radušās no ECB parāda sertifikātu emisijas |
Izmaksas |
Obligāti |
||||
— |
10.3 |
Neto saistības, kas attiecas uz euro banknošu sadali Eurosistēmā+) (7) |
Tikai NCB bilances postenis. Attiecībā uz NCB: neto saistības, kas saistītas ar banknošu sadales atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summu un to līdzsvarojošo grāmatvedības ierakstu, kā noteikts Lēmumā ECB/2010/23 |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
— |
10.4 |
Pārējās saistības Eurosistēmā (neto)+) |
Šādu apakšposteņu neto pozīcija: |
|
|
||||
|
|
Obligāti |
|||||||
|
|
Obligāti |
|||||||
|
|
Obligāti |
|||||||
10 |
11 |
Posteņi, kuros notiek norēķins |
Norēķinu kontu atlikumi (saistības), ietverot žiro pārvedumu plūsmu |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
10 |
12 |
Pārējās saistības |
|
|
|
||||
10 |
12.1 |
Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas starpība |
Biržā netirgotu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, biržā netirgotu procentu likmes nākotnes līgumu, vērtspapīru nākotnes darījumu un ārvalstu valūtas tagadnes darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai |
Neto pozīcija starp nākotnes un tagadnes cenu pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa |
Obligāti |
||||
10 |
12.2 |
Uzkrātie procenti un nākamo periodu ienākumi |
Turpmāko periodu izdevumi, kas saistīti ar pārskata periodu. Pārskata periodā saņemtie ienākumi, kas saistīti ar turpmākajiem periodiem |
Nominālvērtība, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
Obligāti |
||||
10 |
12.3 |
Dažādi |
Nodokļu pagaidu konti. Ārvalstu valūtas kredīta vai garantijas nodrošināšanas konti. Repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vienlaicīgiem reversā repo darījumiem vērtspapīru portfeļu pārvaldībai saskaņā ar 11.3 aktīvu posteni “Pārējie finanšu aktīvi”. Obligātie noguldījumi, kas nav rezervju noguldījumi. Citi nelieli posteņi. Tekošie ienākumi (neto uzkrātā peļņa), iepriekšējā gada peļņa pirms sadales. Saistības uz trasta pamata. Klientu zelta noguldījumi. Monētas apgrozībā, ja NCB ir juridiskais emitents. Banknotes apgrozībā, denominētas euro zonas valstu nacionālās valūtas vienībās, kas vairs nav likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet vēl ir apgrozībā pēc skaidras naudas nomaiņas gada beigām, ja tās nav parādītas pasīvu postenī “Uzkrājumi”. Neto pensiju saistības |
Nominālvērtība vai (repo) izmaksas |
Ieteicams |
||||
Klientu zelta noguldījumi Tirgus vērtība |
Klientu zelta noguldījumi: obligāti |
||||||||
10 |
13 |
Uzkrājumi |
|
|
Ieteicams |
||||
|
|
Obligāti |
|||||||
11 |
14 |
Pārvērtēšanas konti |
Pārvērtēšanas konti saistībā ar zelta, visa veida euro denominētu vērtspapīru, visa veida ārvalstu valūtā denominētu vērtspapīru un iespējas līgumu cenas svārstībām, tirgus novērtējuma atšķirības saistībā ar procentu likmju riska atvasinātajiem instrumentiem, pārvērtēšanas konti saisītībā ar ārvalsts valūtas kursa svārstībām katrai valūtai turētā neto postenī, ietverot ārvalsts valūtas mijmaiņas vai nākotnes darījumus un SDR Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1 aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+) |
Pārvērtēšanas starpība starp vidējām izmaksām un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu izsakot pēc tirgus kursa |
Obligāti |
||||
12 |
15 |
Kapitāls un rezerves |
|
|
|
||||
12 |
15.1 |
Kapitāls |
Apmaksātais kapitāls – ECB kapitāls tiek konsolidēts ar NCB kapitāla daļām |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
12 |
15.2 |
Rezerves |
Likumos noteiktās rezerves un citas rezerves. Paturētie ieņēmumi Iemaksas ECB, ko NCB veic saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu, konsolidē, attiecīgās summas uzrādot 9.1 aktīvu postenī “Līdzdalība ECB kapitālā”+) |
Nominālvērtība |
Obligāti |
||||
10 |
16 |
Gada peļņa |
|
Nominālvērtība |
Obligāti |
(1) Tādas informācijas nodošana atklātībai, kas saistīta ar euro banknotēm apgrozībā, atlīdzību par Eurosistēmas iekšējām tīrajām prasībām/saistībām, kas radušās no euro banknošu sadales Eurosistēmā, un monetārajiem ienākumiem, ir jāsaskaņo NCB publicētajos gada finanšu pārskatos. Saskaņojamie posteņi ir norādīti ar zvaigznīti IV, VIII un IX pielikumā.
(2) Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. šīs pamatnostādnes 5. apsvērumu.
(3) Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+)”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.
(4) Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).
(5) OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.
(6) OV L 35, 9.2.2011., 17. lpp.
(7) Posteņi, kuri jāsaskaņo. Sk. šīs pamatnostādnes 5. apsvērumu.
(8) Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formātiem, kas sniegti V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un konsolidētā gada bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formātu, kas sniegts VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+)”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.
(9) Bilances sastādīšanas un novērtēšanas noteikumi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB pārskatiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB pārskatos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).”
TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM
22.12.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 356/109 |
EIROPAS SAVIENĪBAS UN ŠVEICES APVIENOTĀS GAISA TRANSPORTA KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR EIROPAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS NOLĪGUMU PAR GAISA TRANSPORTU, LĒMUMS Nr. 2/2012
(2012. gada 30. novembris),
ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam par gaisa transportu
(2012/834/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS UN ŠVEICES GAISA TRANSPORTA KOMITEJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu, turpmāk „nolīgums”, un jo īpaši tā 23. panta 4. punktu,
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
Vienīgais pants
Šā lēmuma pielikums aizstāj nolīguma pielikumu no 2013. gada 1. februāra.
Ženēvā, 2012. gada 30. novembrī
Apvienotās komitejas vārdā –
Eiropas Savienības delegācijas vadītājs
Matthew BALDWIN
Šveices delegācijas vadītājs
Peter MÜLLER
PIELIKUMS
Šajā nolīgumā:
— |
saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība aizstāj Eiropas Kopienu un ir tās pēctece; |
— |
kur vien šajā pielikumā norādītajos tiesību aktos ir atsauces uz Eiropas Kopienas (aizstāta ar Eiropas Savienību) dalībvalstīm vai prasība par saistību ar tām, šajā nolīgumā atsauce jāsaprot kā vienlīdz piemērojama Šveicei vai kā prasība par saistību ar Šveici; |
— |
nolīguma 4., 15., 18., 27. un 35. pantā atsauces uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 un Nr. 2408/92 saprot kā atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1008/2008; |
— |
neskarot šā nolīguma 15. pantu, ar terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs”, kas minēts uzskaitītajās Kopienas direktīvās un regulās, apzīmē gaisa pārvadātāju, kurš saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumiem ir licencēts un kura galvenā uzņēmējdarbības vieta un juridiskā adrese (ja tāda ir) ir Šveicē. Atsauci uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 saprot kā atsauci uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008; |
— |
jebkuru atsauci uz Līguma 81. un 82. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu turpmākajos dokumentos saprot kā atsauci uz šā nolīguma 8. un 9. pantu. |
1. Aviācijas liberalizācija un citi civilās aviācijas noteikumi
Nr. 1008/2008
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā
Nr. 2000/79
Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)
Nr. 93/104
Padomes 1993. gada 23. novembra Direktīva par dažiem darba laika organizācijas aspektiem, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Direktīvu 2000/34/EK |
Nr. 437/2003
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem
Nr. 1358/2003
Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem un ar ko groza tās I un II pielikumu
Nr. 785/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 285/2010 |
Nr. 95/93
Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (1.–12. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Regulu (EK) Nr. 793/2004 |
Nr. 2009/12
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva par lidostas maksām (Šveicei jāpiemēro no 2011. gada 1. jūlija)
Nr. 96/67
Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās
(1.–9., 11.–23. un 25. pants)
Nr. 80/2009
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regula par rīcības kodeksu datorizētām rezervēšanas sistēmām un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2299/89 atcelšanu
2. Konkurences noteikumi
Nr. 3975/87
Padomes 1987. gada 14. decembra Regula par procedūru konkurences noteikumu piemērošanai attiecībā uz uzņēmumiem gaisa transporta nozarē (6. panta 3. punkts), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants) |
Nr. 1/2003
Padomes 2002. gada 16. decembra Regula par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1.–13. pants, 15.–45. pants)
(Ciktāl šī regula attiecas uz šā nolīguma piemērošanas jomu. Minētās regulas iekļaušana nolīguma pielikumā neietekmē atbilstoši nolīgumam ieviesto pienākumu sadalījumu)
Regula Nr. 17/62 tika atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1/2003, izņemot tās 8. panta 3. punktu, ko turpina piemērot attiecībā uz lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši Līguma 81. panta 3. punktam pirms šīs regulas piemērošanas dienas, līdz minēto lēmumu termiņa beigām.
Nr. 773/2004
Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006 |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 622/2008 |
Nr. 139/2004
Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula)
(1.–18. pants, 19. panta 1.–2. punkts un 20.–23. pants)
Attiecībā uz Apvienošanās regulas 4. panta 5. punktu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju piemēro šādus nosacījumus:
(1) |
saistībā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantā definēto koncentrāciju, kas nav Kopienas mēroga koncentrācija minētās regulas 1. panta nozīmē un ko var izskatīt saskaņā ar vismaz trīs EK dalībvalstu un Šveices Konfederācijas konkurences jomas tiesību aktiem, minētās regulas 4. panta 2. punktā norādītās personas vai uzņēmumi pirms koncentrācijas paziņošanas kompetentajām iestādēm var informēt EK Komisiju, iesniedzot pamatotu iesniegumu, ka koncentrācija jāpārbauda Komisijai; |
(2) |
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktu un saskaņā ar iepriekšējo punktu Eiropas Komisija visus iesniegumus nekavējoties nosūta Šveices Konfederācijai; |
(3) |
ja Šveices Konfederācija izteikusi pretenzijas attiecībā uz prasību nodot lietu izskatīšanai, kompetentā Šveices konkurences iestāde saglabā savas pilnvaras un saskaņā ar šo punktu lieta paliek Šveices Konfederācijai. |
Attiecībā uz termiņiem, kas minēti Apvienošanās regulas 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā:
(1) |
saskaņā ar 4. panta 4. un 5. punktu, 9. panta 2. un 6. punktu un 22. panta 2. punktu Eiropas Komisija visus attiecīgos dokumentus nekavējoties nosūta kompetentajai Šveices konkurences iestādei; |
(2) |
Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteikto termiņu attiecībā uz Šveices Konfederāciju rēķina no dienas, kad kompetentā Šveices konkurences iestāde saņem attiecīgos dokumentus. |
Nr. 802/2004
Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1.–24. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006 |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1033/2008 |
Nr. 2006/111
Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību
Nr. 487/2009
Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 487/2009 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē.
3. Aviācijas drošums
Nr. 216/2008
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2009, |
— |
Regulu (EK) Nr. 1108/2009 |
Aģentūrai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar regulas noteikumiem.
Komisijai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas attiecībā uz lēmumiem saskaņā ar regulas 11. panta 2. punktu, 14. panta 5. un 7. punktu, 24. panta 5. punktu, 25. panta 1. punktu, 38. panta 3. punkta i) apakšpunktu, 39. panta 1. punktu, 40. panta 3. punktu, 41. panta 3. un 5. punktu, 42. panta 4. punktu, 54. panta 1. punktu un 61. panta 3. punktu.
Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par gaisa transportu pielikuma otrajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” regulas 65. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kuri minēti minētajā pantā, neuzskata par tādām, ko attiecina uz Šveici.
Nekas šajā regulā nesniedz EASA pilnvaras rīkoties Šveices vārdā saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem citos nolūkos, kas nav palīdzība saistību pildīšanā saskaņā ar šādiem nolīgumiem.
Šā nolīguma vajadzībām regulas tekstu lasa ar šādiem pielāgojumiem:
a) |
regulas 12. pantu groza šādi:
|
b) |
regulas 29. pantu papildina ar šādu punktu: “4. Atkāpjoties no Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Šveices valstspiederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var pieņemt darbā Aģentūras izpilddirektors, noslēdzot ar viņiem līgumu.”; |
c) |
regulas 30. pantu papildina ar šādu daļu: “Šveice attiecībā uz Aģentūru piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas izklāstīts šā pielikuma A pielikumā, saskaņā ar A pielikuma papildinājumu.”; |
d) |
regulas 37. pantu papildina ar šādu daļu: “Šveice pilnībā piedalās valdē, kur tai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot balsstiesības.”; |
e) |
regulas 59. pantu papildina ar šādu punktu: “12. Šveice piedalās 1. punkta b) apakšpunktā minētajā finansiālajā ieguldījumā, un Šveices ieguldījuma apjomu aprēķina saskaņā ar šādu formulu:
kur:
|
f) |
regulas 61. pantu papildina ar šādu daļu: “Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās Aģentūras darbībā, ir izklāstīti šā pielikuma B pielikumā.”; |
g) |
regulas II pielikumu paplašina, lai tajā iekļautu turpmāk minētos gaisa kuģus kā ražojumus, uz kuriem attiecas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (1):
|
Nr. 1108/2009
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Direktīvu 2006/23/EK
Nr. 805/2011
Komisijas 2011. gada 10. augusta Regula, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēm un noteiktiem sertifikātiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008
Nr. 1178/2011
Komisijas 2011. gada 3. novembra Regula, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, kurā izdarīti grozījumi ar:
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 290/2012 |
Nr. 91/670
Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva par personāla licenču savstarpēju pieņemšanu amata pienākumu pildīšanai civilajā aviācijā
(1.–8. pants)
Nr. 3922/91
Padomes 1991. gada 16. decembra Regula par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (1.–3. pants, 4. panta 2. punkts, 5.–11. pants un 13. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Regulu (EK) Nr. 1899/2006, |
— |
Regulu (EK) Nr. 1900/2006, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 8/2008, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 859/2008 |
Nr. 996/2010
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK
Nr. 2004/36
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (1.–9. un 11.–14. pants), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Direktīvu 2008/49/EK |
Nr. 351/2008
Komisijas 2008. gada 16. aprīļa Regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/36/EK attiecībā uz prioritātes piešķiršanu Kopienas lidostas izmantojošo gaisa kuģu perona pārbaužu veikšanā
Nr. 768/2006
Komisijas 2006. gada 19. maija Regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/36/EK par informācijas vākšanu un apmaiņu attiecībā uz to gaisa kuģu drošību, kuri izmanto Kopienas lidostas, un informācijas sistēmu pārvaldību
Nr. 2003/42
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. jūnija Direktīva attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (1.–12. pants)
Nr. 1321/2007
Komisijas 2007. gada 12. novembra Regula, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā centrālajā repozitārijā integrējama informācija par notikumiem civilajā aviācijā, kuras apmaiņu veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK
Nr. 1330/2007
Komisijas 2007. gada 24. septembra Regula, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā ieinteresētajām personām izplatāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK 7. panta 2. punktā minētā informācija par notikumiem civilajā aviācijā
Nr. 736/2006
Komisijas 2006. gada 16. maija Regula par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm
Nr. 1702/2003
Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 335/2007, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 381/2005, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 375/2007, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 706/2006, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 287/2008, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1057/2008, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1194/2009, |
— |
Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 90/2012 |
Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus lasa ar šādu pielāgojumu:
regulas 2. pantu groza šādi:
panta 3., 4., 6., 8., 10., 11., 13. un 14. punktā datumu “2003. gada 28. septembris” aizstāj ar vārdiem “diena, kad stājas spēkā Kopienas un Šveices Gaisa transporta komitejas lēmums, ar kuru Regulu (EK) Nr. 216/2008 iekļauj nolīguma pielikumā”.
Nr. 2042/2003
Komisijas 2003. gada 20. novembra Regula par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 707/2006, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 376/2007, |
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1056/2008, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 127/2010, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 962/2010, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 1149/2011, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 593/2012 |
Nr. 104/2004
Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula, ar ko nosaka Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes izveidošanu un sastāvu
Nr. 593/2007
Komisijas 2007. gada 31. maija Regula par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1356/2008, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 494/2012 |
Nr. 2111/2005
Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 14. decembra Regula par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu
Nr. 473/2006
Komisijas 2006. gada 22. marta Regula, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā
Nr. 474/2006
Komisijas 2006. gada 22. marta Regula par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 295/2012 (2) |
Nr. 1332/2011
Komisijas 2011.gada 16.decembra Regula, ar ko nosaka kopējas gaisa telpas izmantošanas prasības un ekspluatācijas procedūras attiecībā uz gaisa kuģa sadursmju novēršanu,
Nr. 646/2012
Komisijas 2012. gada 16. jūlija Regula, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem kavējuma maksājumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008,
No 748/2012
Komisijas 2012. gada 3. augusta Regula (ES) Nr. 748/2012, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju
4. Aviācijas drošība
Nr. 300/2008
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002
Nr. 272/2009
Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regula, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā; regulā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 297/2010, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 720/2011, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 1141/2011 |
Nr. 1254/2009
Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES), ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus
Nr. 18/2010
Komisijas 2010. gada 8. janvāra Regula (ES), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 300/2008 attiecībā uz kvalitātes kontroles valsts programmu specifikācijām civilās aviācijas drošības jomā
Nr. 72/2010
Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula (ES), ar ko nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai civilās aviācijas drošības jomā
Nr. 185/2010
Komisijas 2010. gada 4. marta Regula (ES), ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 357/2010, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 358/2010, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 573/2010, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 983/2010, |
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 334/2011, |
— |
Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 859/2011, |
— |
Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1087/2011, |
— |
Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1147/2011, |
— |
Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 173/2012, |
— |
Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 711/2012, |
— |
Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1082/2012 |
Nr. 2010/774
Komisijas 2010. gada 13. aprīļa Lēmums (ES), ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus tādu kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kuros ir Regulas (EK) Nr. 300/2008 18. panta a) punktā minētā informācija, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Lēmumu 2010/2604/ES, |
— |
Komisijas Lēmumu 2010/3572/ES, |
— |
Komisijas Lēmumu 2010/9139/ES, |
— |
Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2011/5862/ES, |
— |
Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2011/8042/ES, |
— |
Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2011/9407/ES, |
— |
Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2012/1228/ES, |
— |
Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2012/5672/ES, |
— |
Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2012/5880/ES |
5. Gaisa satiksmes pārvaldība
Nr. 549/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 6., 8., 10., 11. un 12. pantu.
Regulas 10. pantu groza šādi:
panta 2. punktā vārdus “Kopienas līmenī” aizstāj ar vārdiem “Kopienas līmenī, iesaistot Šveici”.
Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par gaisa transportu pielikuma otrajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kas minēti minētajā pantā, neuzskata par attiecināmām uz Šveici.
Nr. 550/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 9.a, 9.b, 15.a, 16. un 17. pantu.
Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus groza šādi:
a) |
regulas 3. pantu groza šādi: panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus un “Šveicē”; |
b) |
regulas 7. pantu groza šādi: panta 1. punktā un 6. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus un “Šveicē”; |
c) |
regulas 8. pantu groza šādi: panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus un “Šveicē”; |
d) |
regulas 10. pantu groza šādi: panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus un “Šveicē”; |
e) |
regulas 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: “3. Komisija lēmumu adresē dalībvalstīm un par to informē pakalpojumu sniedzēju, ciktāl šāda informācija uz to juridiski attiecas.” |
Nr. 551/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 3.a, 6. un 10. pantu.
Nr. 552/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 4. un 7. pantu un 10. panta 3. punktu.
Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus groza šādi:
a) |
regulas 5. pantu groza šādi: panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
b) |
regulas 7. pantu groza šādi: panta 4. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
c) |
regulas III pielikumu groza šādi: pielikuma 3. punkta otrajā un pēdējā ievilkumā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”. |
Nr. 2150/2005
Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula, ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai
Nr. 1033/2006
Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 929/2010 |
Nr. 1032/2006
Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (EK) Nr. 30/2009 |
Nr. 1794/2006
Komisijas 2006. gada 6. decembra Regula, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (Šveicei jāpiemēro no attiecīgā Šveices tiesību akta spēkā stāšanās dienas, bet vēlākais no 2012. gada 1. janvāra), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 1191/2010 |
Nr. 2006/23
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīva par Kopienas gaisa satiksmes vadības dispečera licenci
Nr. 730/2006
Komisijas 2006. gada 11. maija Regula par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa
Nr. 219/2007
Padomes 2007. gada 27. februāra Regula, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:
— |
Padomes Regulu (EK) Nr. 1361/2008 |
Nr. 633/2007
Komisijas 2007. gada 7. jūnija Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz to, kā piemērot lidojuma ziņojumu nodošanas protokolu, ko izmanto lidojumu paziņošanai, koordinēšanai un nodošanai starp gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Regulu (ES) Nr. 283/2011 |
Nr. 1265/2007
Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula, ar ko nosaka prasības attālumam starp “gaiss–zeme” balss sakaru kanāliem Eiropas vienotajā gaisa telpā
Nr. 482/2008
Komisijas 2008. gada 30. maija Regula, ar kuru izveido programmatūras drošības garantijas sistēmu, kas jāīsteno aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikumu
Nr. 29/2009
Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā
Šā nolīguma vajadzībām regulas tekstu lasa ar šādu pielāgojumu:
I pielikuma A daļu papildina ar “Switzerland UIR”.
Nr. 262/2009
Komisijas 2009. gada 30. marta Regula, ar ko nosaka prasības S režīma pieprasītāja kodu koordinētai piešķiršanai un izmantošanai Eiropas vienotajā gaisa telpā
Nr. 73/2010
Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz aeronavigācijas datu un aeronavigācijas informācijas kvalitāti vienotajā Eiropas gaisa telpā
Nr. 255/2010
Komisijas 2010. gada 25. marta Regula, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus
Nr. 691/2010
Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1216/2011 |
Koriģējoši pasākumi, kurus Komisija pieņem saskaņā ar minētās regulas 14. panta 3. punktu, kļūst obligāti Šveicei pēc tam, kad tos apstiprina ar Apvienotās komitejas lēmumu.
Nr. 2010/5134
Komisijas 2010. gada 29. jūlija lēmums par Eiropas vienotās gaisa telpas darbības izvērtēšanas iestādes noteikšanu
Nr. 2010/5110
Komisijas 2010. gada 12. augusta lēmums par funkcionālo gaisa telpas bloku sistēmas koordinatora iecelšanu saistībā ar Eiropas vienoto gaisa telpu
Nr. 176/2011
Komisijas 2011. gada 24. februāra Regula par informāciju, kas jāsniedz pirms funkcionālo gaisa telpas bloku izveidošanas un pārveidošanas
Nr. 2011/121
Komisijas 2011. gada 21. februāra Lēmums, ar ko Eiropas Savienībā nosaka darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai 2012. līdz 2014. gadā
Nr. 677/2011
Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regula, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības ( ATM ) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010
Nr. 2011/4130
Komisijas 2011. gada 7. jūlija Lēmums par Tīkla pārvaldnieka iecelšanu gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju veikšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā
Nr. 1034/2011
Komisijas 2011. gada 17. oktobra Īstenošanas regula par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010
Nr. 1035/2011
Komisijas 2011. gada 17. oktobra Īstenošanas regula par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 482/2008 un Regulu (ES) Nr. 691/2010
Nr. 1206/2011
Komisijas 2011. gada 22. novembra Īstenošanas regula, ar ko nosaka prasības gaisa kuģa identifikācijai uzraudzības nolūkos Eiropas vienotajā gaisa telpā
Šā nolīguma vajadzībām regulas tekstu lasa ar šādu pielāgojumu:
I pielikumu papildina ar “Switzerland UIR”.
Nr. 1207/2011
Komisijas 2011. gada 22. novembra Īstenošanas regula, ar ko nosaka prasības uzraudzības veiktspējai un savstarpējai savietojamībai Eiropas vienotajā gaisa telpā
6. Vide un trokšņa piesārņojums
Nr. 2002/30
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direktīva par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidostās, kas saistīti ar troksni (1.–12. un 14.–18. pants)
(Piemēro I pielikuma grozījumus, kas izriet no Akta par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, II pielikuma 8. nodaļas (Transporta politika) G iedaļas (Gaisa transports) 2. punkta.)
Nr. 89/629
Padomes 1989. gada 4. decembra Direktīva par civilo zemskaņas reaktīvo lidmašīnu trokšņa emisijas ierobežošanu
(1.–8. pants)
Nr. 2006/93/EK
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva par to lidaparātu ekspluatācijas regulēšanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988.) 1. sējuma 3. nodaļas II daļa
7. Patērētāju aizsardzība
Nr. 90/314
Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīva par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām
(1.–10. pants)
Nr. 93/13
Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos
(1.–11. pants)
Nr. 2027/97
Padomes 1997. gada 9. oktobra Regula par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos (1.–8. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:
— |
Regulu (EK) Nr. 889/2002 |
Nr. 261/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91
(1.–18. pants)
Nr. 1107/2006
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu
8. Pārējie
Nr. 2003/96
Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai
(14. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 14. panta 2. punkts)
9. Pielikumi
A |
: |
Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā |
B |
: |
Noteikumi par Eiropas Savienības finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās EASA darbībā |
(1) OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.
(2) Šo regulu piemēro Šveicē, kamēr vien tā ir spēkā ES.
A PIELIKUMS
PROTOKOLS PAR PRIVILĒĢIJĀM UN IMUNITĀTI EIROPAS SAVIENĪBĀ
AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,
ŅEMOT VĒRĀ to, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 343. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma, saīsinājumā – “EAEK”, 191. pantu Eiropas Savienībai un EAEK dalībvalstīs ir privilēģijas un imunitāte, kas vajadzīga, lai pildītu to uzdevumus,
IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.
I NODAĻA
EIROPAS SAVIENĪBAS ĪPAŠUMS, LĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DARBĪBAS
1. pants
Savienības telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nevar izdarīt kratīšanu, tās nevar rekvizēt, konfiscēt vai ekspropriēt. Uz Savienības īpašumu un aktīviem bez Tiesas atļaujas nevar attiecināt nekādus administratīvus vai juridiskus piespiedu pasākumus.
2. pants
Savienības arhīvi ir neaizskarami.
3. pants
Savienība, tās aktīvi, ieņēmumi un citi īpašumi ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem.
Ja vien tas iespējams, dalībvalstu valdības veic attiecīgus pasākumus, lai atlaistu vai atlīdzinātu netiešo nodokļu vai tirdzniecības nodokļu summas, kas iekļautas kustama vai nekustama īpašuma cenā, ja Savienība savai dienesta lietošanai izdara lielus pirkumus, kuru cenā ietilpst šādi nodokļi. Šos noteikumus tomēr nepiemēro tā, lai to darbība Savienībā izkropļotu konkurenci
Nekādus izņēmumus neparedz attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājami par sabiedriskiem pakalpojumiem.
4. pants
Savienība ir atbrīvota no visiem muitas nodokļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz oficiālai lietošanai paredzētu priekšmetu importu un eksportu; tajā valstī, kur šādi priekšmeti ievesti, tos var atsavināt par atlīdzību vai bez atlīdzības tikai saskaņā ar nosacījumiem, ko apstiprinājusi attiecīgās valsts valdība.
Savienība ir atbrīvota arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz tās publikācijām.
II NODAĻA
SAZIŅA UN CEĻOŠANAS ATĻAUJAS
5. pants
Katrā dalībvalstī Savienības iestāžu oficiālai saziņai un visu dokumentu sūtījumiem ir tāds pats statuss, kādu attiecīgā valsts piešķir diplomātiskām pārstāvniecībām.
Savienības iestāžu oficiālo korespondenci un citu oficiālu saziņu necenzē.
6. pants
Savienības iestāžu locekļiem un darbiniekiem šo iestāžu vadītāji var izsniegt ceļošanas atļaujas Padomes ar vienkāršu balsu vairākumu noteiktā formā, ko dalībvalstu iestādes atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem. Šīs ceļošanas atļaujas izdod ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.
Komisija var noslēgt nolīgumus par to, lai šīs ceļošanas atļaujas atzītu par derīgiem ceļošanas dokumentiem trešo valstu teritorijā.
III NODAĻA
EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI
7. pants
Eiropas Parlamenta locekļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu vai prom no tās, nepiemēro nekādus administratīvus vai citādus brīvas pārvietošanās ierobežojumus.
Eiropas Parlamenta locekļiem attiecībā uz muitām un valūtas kontroli:
a) |
viņu valstu valdības piešķir tādas pašas iespējas kā augstākajiem ierēdņiem, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus; |
b) |
citu dalībvalstu valdības piešķir tādas pašas iespējas kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus. |
8. pants
Attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus nevar aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus.
9. pants
Eiropas Parlamenta sesijās tā locekļiem ir:
a) |
savā valstī — imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
b) |
visās citās dalībvalstīs — imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību. |
Imunitāte tāpat attiecas uz Eiropas Parlamenta locekļiem, kamēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu un prom no tās.
Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā locekļiem atņemt imunitāti.
IV NODAĻA
DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU DARBĀ
10. pants
Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Savienības iestāžu darbā, viņu padomdevējiem un tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un atgriežoties no tās, ir parastās privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi.
Šis pants attiecas arī uz Savienības padomdevēju struktūru locekļiem.
V NODAĻA
EIROPAS SAVIENĪBAS IERĒDŅI UN PĀRĒJIE DARBINIEKI
11. pants
Neatkarīgi no pilsonības Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem visās dalībvalstīs
a) |
saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Savienību un, no otras puses, uz Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju strīdos starp Savienību un tās ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus; |
b) |
uz viņiem, kā arī viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobežojumi vai ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes; |
c) |
attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām; |
d) |
viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā, bez muitas nodokļiem attiecīgā valstī ievest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un tiesības bez muitas nodokļiem izvest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus atpakaļ, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno; |
e) |
viņiem ir tiesības personiskai lietošanai bez muitas nodokļiem ievest automašīnu, kas iegādāta iepriekšējā dzīves vietā vai arī valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī to izvest atpakaļ, nemaksājot muitas nodokļus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko attiecīgās valsts valdība uzskata par vajadzīgiem. |
12. pants
Savienības ierēdņi un pārējie darbinieki maksā Savienībai nodokļus no algas un citas atlīdzības, ko tiem maksā Savienība, saskaņā ar nosacījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktu procedūru, pieņemot regulas atbilstīgi parastajai likumdošanas procedūrai un pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm.
Viņi ir atbrīvoti no valstu nodokļiem no algas un citas atlīdzības, ko viņiem maksā Savienība.
13. pants
Piemērojot ienākumu nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodokli, kā arī piemērojot starp Savienības dalībvalstīm noslēgtās konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, kas tikai tādēļ, lai veiktu savus pienākumus Savienības dienestā, apmetas uz dzīvi tādā dalībvalstī, kas nav valsts, kurā viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, stājoties Savienības dienestā, gan valsts, kurā viņi faktiski dzīvo, gan valsts, kurā viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, pieņem, ka to pastāvīgā dzīvesvieta ir valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ja tā ir Savienības dalībvalsts. Šis noteikums attiecas arī uz laulāto, ja vien viņš nav atsevišķi iesaistījies algotā darbā, un uz apgādājamiem bērniem, kas ir šajā pantā minēto personu aprūpē.
Kustams īpašums, kas pieder šā panta pirmajā daļā minētajām personām un atrodas tajā valstī, kurā tās uzturas, ir atbrīvots no šīs valsts mantojuma nodokļiem; lai aprēķinātu šādu nodokli, pieņem, ka šāds īpašums nodokļu uzlikšanas nolūkos atrodas valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ievērojot trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautiskas konvencijas attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu.
Piemērojot šo pantu, neņem vērā pastāvīgu dzīvesvietu, kas iegūta vienīgi tādēļ, lai pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās.
14. pants
Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm nosaka Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku sociālā nodrošinājuma sistēmu.
15. pants
Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm nosaka to Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku kategorijas, uz kurām pilnībā vai daļēji attiecas 11. pants, 12. panta otrā daļa un 13. pants.
Šādās kategorijās iekļautu ierēdņu un pārējo darbinieku vārdus, amata pakāpes un adreses periodiski dara zināmus dalībvalstu valdībām.
VI NODAĻA
EIROPAS SAVIENĪBĀ AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE
16. pants
Dalībvalsts, kurā ir Savienības mītne, Savienībā akreditēto trešo valstu pārstāvniecībām piešķir parasto diplomātisko imunitāti un privilēģijas.
VII NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
17. pants
Privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piešķir vienīgi Savienības interesēs.
Jebkurai Savienības iestādei ir jāatņem ierēdnim vai darbiniekam piešķirtā imunitāte, ja šī iestāde uzskata, ka šādas imunitātes atņemšana nav pretrunā ar Savienības interesēm.
18. pants
Lai piemērotu šo protokolu, Savienības iestādes sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām iestādēm.
19. pants
Šā protokola 11. līdz 14. pants un 17. pants attiecas uz Komisijas locekļiem.
20. pants
Šā Protokola 11. līdz 14. pants un 17. pants attiecas uz Eiropas Savienības Tiesas tiesnešiem, ģenerāladvokātiem, sekretāriem un referentu palīgiem, neskarot 3. panta noteikumus Protokolā par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem, kas saistīti ar tiesnešu un ģenerāladvokātu imunitāti pret tiesvedību.
21. pants
Šis Protokols attiecas arī uz Eiropas Investīciju banku, tās struktūru locekļiem, tās personālu un uz dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās tās darbā, neskarot Protokolu par bankas statūtiem.
Eiropas Investīciju banka turklāt, to veidojot un palielinot tās kapitālu, ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem, kā arī no dažādām formalitātēm, kas var būt ar to saistītas valstī, kurā banka atrodas. Arī bankas darbības izbeigšanas vai bankas likvidācijas gadījumā tai neuzliek nekādus maksājumus. Visbeidzot, bankai un tās struktūru darbībām, kas notiek saskaņā ar Statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.
22. pants
Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Centrālo banku, tās struktūru locekļiem un personālu, neskarot noteikumus, kas ietverti Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem.
Eiropas Centrālā banka turklāt ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja palielinās tās kapitāls, un no dažādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas valstī, kurā ir Bankas mītne. Bankas un tās iestāžu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.
Papildinājums
PROTOKOLA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS PRIVILĒĢIJĀM UN IMUNITĀTI PIEMĒROŠANAS KĀRTĪBA ŠVEICĒ
1. Piemērošanas attiecinājums uz Šveici
Visas Protokolā par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti (turpmāk „protokols”) minētās atsauces uz dalībvalstīm jāsaprot kā attiecināmas arī uz Šveici, ja vien turpmāk izklāstītajos noteikumos nav paredzēts citādi.
2. Aģentūras atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem (tostarp PVN)
Preces un pakalpojumi, ko eksportē no Šveices, nav apliekami ar Šveices pievienotās vērtības nodokli (PVN). Ja Aģentūrai preces piegādā un pakalpojumus sniedz Šveicē oficiālai izmantošanai, saskaņā ar protokola 3. panta otro daļu atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju. Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču un pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 100 Šveices franku (ar nodokli).
Lai saņemtu PVN kompensāciju, Federālās nodokļu administrācijas PVN galvenajā nodaļā jāiesniedz veidlapas, kas Šveicē paredzētas šim nolūkam. Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem apliecinošajiem dokumentiem.
3. Piemērošanas kārtība noteikumiem, kas attiecas uz Aģentūras personālu
Saistībā ar protokola 12. panta otro daļu Šveice atbilstīgi valsts tiesību aktu principiem Aģentūras ierēdņus un pārējos darbiniekus Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (1) 2. panta nozīmē atbrīvo no federālajiem, kantonu un komunālajiem nodokļiem attiecībā uz Eiropas Savienības maksāto algu, darba samaksu un citu atalgojumu, uz ko attiecas iekšējais nodoklis par labu Eiropas Savienībai.
Protokola 13. panta piemērošanai Šveici neuzskata par dalībvalsti iepriekš izklāstītā 1. punkta nozīmē.
Aģentūras ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kuri ir Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemērojamās sociālās nodrošināšanas maksājumu sistēmas dalībnieki, nav obligāti jābūt Šveices sociālās nodrošināšanas sistēmas dalībniekiem.
Eiropas Savienības Tiesai ir ekskluzīva jurisdikcija visos jautājumos, kas saistīti ar Aģentūras vai Komisijas un tās personāla attiecībām saistībā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (2) piemērošanu un citiem Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumiem, kuros izklāstīti darba apstākļi.
(1) Padomes 1969. gada 25. marta Regula (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (OV L 74, 27.3.1969., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1749/2002 (OV L 264, 2.10.2002., 13. lpp.).
(2) Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko apstiprina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ievieš īpašus pasākumus, kas uz laiku attiecināmi uz Komisijas amatpersonām (Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība) (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2104/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 7. lpp.).
B PIELIKUMS
FINANŠU KONTROLE SAISTĪBĀ AR ŠVEICES DALĪBU EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRAS DARBĪBĀ
1. pants
Tieša saziņa
Aģentūra un Komisija tieši sazinās ar visām personām vai struktūrām, kas dibinātas Šveicē un piedalās Aģentūras darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmu dalībnieki, maksājumu saņēmēji no Aģentūras vai Komisijas budžeta vai apakšuzņēmēji. Šādas personas var tieši nosūtīt Komisijai un Aģentūrai visu attiecīgo informāciju un dokumentus, kas jāiesniedz, pamatojoties uz šajā lēmumā minētajiem instrumentiem un noslēgtajiem līgumiem vai nolīgumiem, kā arī uz lēmumiem, kuri pieņemti saskaņā ar tiem.
2. pants
Pārbaudes
1. Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un Aģentūras valdes 2003. gada 26. martā pieņemtajiem finanšu noteikumiem, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un citiem šajā lēmumā minētajiem instrumentiem ar Šveicē dibinātiem saņēmējiem noslēgtajos līgumos vai nolīgumos un pieņemtajos lēmumos var paredzēt, ka saņēmēju un to apakšuzņēmēju telpās Aģentūras un Komisijas ierēdņi vai citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā var veikt zinātnisku, finanšu, tehnoloģisku vai cita veida revīziju.
2. Aģentūras un Komisijas ierēdņi un citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas var attiecīgi piekļūt vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai, tostarp elektroniskā formātā. Šīs piekļuves tiesības skaidri norāda līgumos vai nolīgumos, ko noslēdz šajā lēmumā minēto instrumentu īstenošanai.
3. Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.
4. Revīzijas var veikt piecu gadu laikā pēc šā lēmuma darbības termiņa beigām vai saskaņā ar noslēgto līgumu vai nolīgumu un pieņemto lēmumu noteikumiem.
5. Par Šveices teritorijā veicamām revīzijām iepriekš informē Šveices Federālo revīzijas biroju. Šī informācija nav juridisks nosacījums šādu revīziju veikšanai.
3. pants
Pārbaudes uz vietas
1. Saskaņā ar šo nolīgumu Komisija (OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un kontroli uz vietas Šveices teritorijā atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (3).
2. Pārbaudes un kontroli uz vietas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo revīzijas biroju vai citām kompetentām Šveices Federālā revīzijas biroja norādītām Šveices iestādēm, kas laikus informējamas par pārbaužu un kontroles priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā kompetento Šveices iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un kontrolē uz vietas.
3. Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, tad tās var veikt pārbaudes un kontroli uz vietas kopā ar Komisiju.
4. Ja programmas dalībnieki pretojas pārbaudēm vai kontrolei uz vietas, Šveices iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sniedz Komisijas inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai kontroli uz vietas.
5. Komisija iespējami drīz paziņo Šveices Federālajam revīzijas birojam par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tā atklājusi, veicot pārbaudes un kontroli uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu pārbaužu un kontroles iznākumu.
4. pants
Informācija un konsultācijas
1. Šā pielikuma pienācīgas īstenošanas nolūkā Šveices un Kopienas kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un pēc vienas puses pieprasījuma rīko konsultācijas.
2. Kompetentās Šveices iestādes bez kavēšanās informē Aģentūru un Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tās atklājušas saistībā ar tādu līgumu vai nolīgumu noslēgšanu un īstenošanu, kuri noslēgti, piemērojot šajā lēmumā minētos instrumentus.
5. pants
Konfidencialitāte
Uz paziņoto vai jebkādā citā veidā iegūto informāciju saskaņā ar šo pielikumu attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā līdzīgu informāciju aizsargā Šveices tiesību akti un attiecīgie Kopienas iestādēm piemērojamie noteikumi. Šādu informāciju var izpaust tikai tām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu līgumslēdzēju pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.
6. pants
Administratīvie pasākumi un sodi
Neskarot Šveices krimināltiesību piemērošanu, Aģentūra vai Komisija var piemērot administratīvos pasākumus un sodus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (4).
7. pants
Atgūšana un izpilde
Šveicē ir izpildāmi Aģentūras vai Komisijas lēmumi, kas pieņemti šā lēmuma darbības jomā un uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis.
Izpildes rīkojumu, neveicot citu kontroli kā vien tiesību akta autentiskuma pārbaudi, izdod Šveices valdības norādīta iestāde, kura par to informē Aģentūru vai Komisiju. Izpilde notiek saskaņā ar Šveices noteiktu kārtību. Izpildes lēmuma likumību pārbauda Eiropas Savienības Tiesa.
Eiropas Savienības Tiesas spriedumi saskaņā ar šķīrējklauzulu izpildāmi ar tādiem pašiem noteikumiem.
(1) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
(2) OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.