ISSN 1977-0715 doi:10.3000/19770715.L_2012.310.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
55. sējums |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
REGULAS
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/1 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1039/2012
(2012. gada 29. oktobris),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Pagaidu pasākumi
(1) |
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 402/2012 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija radiatoru importu. |
(2) |
Procedūra tika sākta 2011. gada 12. augustā (3), pēc tam, kad Starptautiskā Alumīnija radiatoru ražotāju asociācija (“AIRAL S.c.r.l.” – “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā Savienībā saražoto alumīnija radiatoru apjoma. |
(3) |
Atbilstīgi pagaidu regulas 14. apsvērumā minētajam dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
1.2. Turpmākā procedūra
(4) |
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga maksājumu (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. |
(5) |
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi. |
(6) |
Kā jau norādīts pagaidu regulas 12. apsvērumā, grupa saistīto ražotāju eksportētāju pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Izskatīt šīs prasības provizoriskajā posmā bija pārāk apgrūtinoši, un tas tika atlikts uz noslēguma posmu. Tādējādi tika izlemts piešķirt individuālu pārbaudi grupai, kas to pieprasīja, proti, Sira Group. Ciktāl tas skar darbību ĶTR, Sira Group ietilpst Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. |
(7) |
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoriem un to summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo izpaušanu. |
(8) |
Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(9) |
Kā norādīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kuriem šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90. |
(10) |
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viena persona apgalvoja, ka ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu savstarpēji aizstājami ir tērauda radiatori, un lūdza Komisiju analizēt un ņemt vērā tērauda radiatoru tirgus tendenci un salīdzināt to jo īpaši ar alumīnija radiatoru tirgu. |
(11) |
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet, ka alumīnija radiatoriem ir citādas tehniskās īpašības, jo īpaši attiecībā uz pamatizejvielu (tērauds vieniem un alumīnijs otriem), svaru, termisko inerci un siltumvadītspēju. Turklāt savāktā informācija nenorādīja, ka šie ražojumi tieši konkurētu un būtu savstarpēji aizstājami. Visbeidzot, persona neiesniedza pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumus. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts. |
(12) |
Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 15. un 23. apsvērums. |
3. DEMPINGS
3.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”) un atsevišķs režīms (“AR”)
3.1.1. Ievadpiezīme
(13) |
Kā jau iepriekš minēts 6. apsvērumā, tika nolemts Sira Group piešķirt individuālu pārbaudi. Ciktāl tas skar darbību ĶTR, Sira Group ietilpst Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Sira Group pieprasīja arī tirgus ekonomikas režīmu vai atsevišķu režīmu. |
3.1.2. TER
(14) |
Tiek atgādināts – kā minēts pagaidu regulas 30. un 31. apsvērumā, neviena no atlasītajām personām nepieprasīja TER. |
(15) |
Kā minēts 13. apsvērumā, Sira Group, kam pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika piešķirta individuāla pārbaude, pieprasīja TER un iesniedza TER pieprasījuma veidlapas par diviem uzņēmumiem, kas ražo un laiž tirgū attiecīgo ražojumu. |
(16) |
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ĶTR izcelsmes importēto ražojumu normālā vērtība tiek noteikta saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Vienīgi ērtības labad šeit sniegts īss šo kritēriju kopsavilkums:
|
(17) |
Informācija, ko TER pieprasījumā sniedza divi Sira Group uzņēmumi, tika pienācīgi analizēta, un tika pieprasīta un saņemta papildu informācija. Ņemot vērā konstatējumus, tika nolemts, ka nav nepieciešams veikt pārbaudes apmeklējumus uzņēmumos. |
(18) |
TER izmeklēšanā tika parādīts, ka Sira Group neatbilst 1. kritērija prasībām, jo valsts iejaucas lēmumos par galveno izejvielu, proti, alumīniju. Alumīnija izmaksas ir apmēram 70 % no izmaksām, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Izmeklēšanā tika parādīts, ka alumīniju, kuru izmanto, lai ražotu attiecīgo ražojumu, abi Sira Group ražotāji iegādājušies Ķīnas iekšzemes tirgū. Cenas tika noteiktas, pamatojoties uz alumīnija kotējumu valsts kontrolētajā biržā Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (“birža” vai “SHFE”). SHFE ir slēgta birža Ķīnā reģistrētiem uzņēmumiem un Ķīnas pilsoņiem, un to kontrolē Valsts vērtspapīru regulatoru komisija. Vairāki noteikumi, kas regulē biržas darbību, veicina biržā mazu svārstīgumu un samazinātas cenas: dienas cenas svārstības ir ierobežotas līdz 4 % virs vai zem iepriekšējās tirdzniecības dienas norēķinu cenas, tirdzniecība notiek reti (līdz katra mēneša 15. datumam), nākotnes līgumi ir tikai uz laiku līdz 12 mēnešiem, un darījuma maksu iekasē gan birža, gan brokeri. |
(19) |
Turklāt attiecībā uz SHFE darījumiem fiziskas piegādes var notikt tikai apstiprinātā noliktavā ĶTR teritorijā atšķirībā no starptautiskajām biržām, kur piegāde var notikt visā pasaulē. Bez tam SHFE ir tikai fiziskās apmaiņas platforma (netiek pārdoti atvasinātie produkti), tāpēc Ķīnas alumīnija tirgus ir pilnībā izolēts. Rezultātā praktiski nav iespējama arbitrāža ar pasaules references biržu London Metals Exchange (“LME”) vai citiem tirgiem un birža darbojas izolēti no citiem pasaules tirgiem. Tādēļ šo tirgu salīdzināšana nav iespējama. Alumīnija kotējums LME izmeklēšanas periodā mēnesī bija vidēji par 14 % augstāks nekā SHFE. |
(20) |
Valsts iejaucas arī SHFE cenu veidošanas mehānismos, jo tā ar valsts rezerves biroja un citu valsts struktūru starpniecību ir gan primārā alumīnija pārdevēja, gan pircēja. Turklāt valsts ar valsts regulatora, proti, Ķīnas Vērtspapīru regulatoru komisijas (“CSRC”), apstiprinātajiem SHFE noteikumiem nosaka dienas cenas ierobežojumus. |
(21) |
Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka eksportam paredzētajam primārajam alumīnijam ir noteikts 17 % PVN un eksportam tas nav atmaksājams, turpretim PVN par iekšzemes tirgū pārdoto alumīniju un gatavām precēm ir atmaksājams 13 % apmērā. Turklāt eksportam paredzētajam primārajam alumīnijam ir noteikts 17 % eksporta nodoklis. Rezultātā lielākā daļa primārā alumīnija produkcijas tiek pārdota Ķīnas tirgū, tādējādi izraisot primārā alumīnija vietējās tirgus cenas pazemināšanos un būtiskas izmaksu priekšrocības alumīnija radiatoru ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā. Izmeklēšanas periodā Ķīnas valsts turpināja iejaukties tirgū, jo finanšu krīzes laikā tā atcēla 5 % ievedmuitas nodokli metāliem. |
(22) |
Vēl viens konkurences kropļojums, ko Ķīnas valsts īstenojusi tirgū, ir Valsts attīstības reformu komisijā (“NDRC”) ietilpstošā Valsts rezervju biroja (“SRB”) intervence. SRB 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā sāka iepirkt primārā alumīnija krājumus no lietuvēm. Tā tika īstenota stimulu kopa, kuras mērķis bija mazināt pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi, kuras dēļ samazinājās pieprasījums. Šo valsts atbalstīto iepirkumu dēļ 2009. gada martā un aprīlī tika uzpirkta lielākā daļa krājumu, kas bija iekšzemes tirgū, tādējādi 2009. gada pirmajā pusē pieauga cenas. SRB pārdeva primāro alumīniju atpakaļ tirgū, piemēram, kā ziņo Bloomberg (4), 2010. gada novembra sākumā SRB pārdeva izsolē 96 000 tonnu. Ziņu aģentūra Xinhua 2008. gada decembrī ziņoja par krājumu uzkrāšanas pasākumiem, skaidrojot, ka, īstenojot cenu uzturēšanas pasākumu, plānots uzkrāt 300 000 tonnu alumīnija, kuru iepērk par cenām, kas par 10 % pārsniedz tirgus cenu (5). SRB, īstenojot krājumu uzkrāšanas plānu, iepirkumus veica no vairākām Ķīnas lietuvēm, tomēr aptuveni puse tika iepirkta no Aluminium Corporation of China Ltd. Turklāt ministrs, kas bija atbildīgs par NDRC, paskaidroja, ka citas stimulu kopas daļas ietvēra atvieglotu eksporta kontroli, subsidētu elektroenerģiju, samazinātas elektroenerģijas cenas un aizdevumu griestu paaugstināšanu. Tiek ziņots, ka stimulu kopa uzreiz ietekmēja cenas. Iepriekšminētais parāda, ka Ķīnas valsts ir galvenā, kas noteikusi primārā alumīnija cenas, un ka tā iejaucas tirgū. |
(23) |
To, ka iepriekš aprakstītā valsts iejaukšanās bijusi ar skaidru mērķi, inter alia apstiprina 12. piecgades alumīnija nozares attīstības plāns (2011–2015), kurā Ķīnas valdība skaidri izsaka nodomu “koriģēt nodokļu un eksporta nodokļu atlaides un citas ekonomiskās sviras un stingri kontrolēt primāro produktu kopējo nozares paplašināšanos un eksporta apjomu”. Plānā paredzēts turpināt politiku, kas aizsākta ar iepriekšējo alumīnija nozares plānu. Turklāt šie plāni tiek īstenoti jau daudzus gadus, un, kā parādīts iepriekš, izmeklēšanas periodā tika veikti vairāki īstenošanas pasākumi. |
(24) |
Tādējādi daudzie valsts izraisītie kropļojumi Ķīnas primārā alumīnija cenās ietekmē izejvielu cenas. Bez tam ražotājiem ir priekšrocība no šiem kropļojumiem, jo tie parasti iegādes veic Ķīnas tirgū no vietējiem piegādātājiem, par referenci izmantojot Ķīnas tūlītējas piegādes tirgus (vai SHFE) cenas. Izmeklēšanas periodā šīs cenas bija aptuveni par 15 % zemākas nekā cenas pasaules tirgū. Teorētiski Ķīnas uzņēmumi var arī iegādāties zināmus daudzumus par LME cenām, ja valsts iejaukšanās dēļ cenas Ķīnas tirgū ir lielākas, savukārt trešo valstu tirgus dalībniekiem pretējā iespēja nav pieejama. |
(25) |
Pārbaudot gan Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd, gan Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd atbildes uz anketas jautājumiem, atklājās, ka IP laikā tie iepirkuši primāro alumīniju par cenām, kas piesaistīta SHFE cenai, un ka to iepirkuma cenas ilgākā laikposmā atbildušas SHFE indeksam. |
(26) |
Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka viens no diviem attiecīgajiem uzņēmumiem guvis labumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides “two free three half”. Šī atlaižu sistēma Ķīnas valstī nozīmē, ka tad, kad uzņēmums sāk gūtu peļņu, tas divus gadus nemaksā uzņēmumu ienākuma nodokli un tad nākamos trīs gadus maksā tikai pusi nodokļa. Šādi kropļojumi peļņas un zaudējumu kontā tiek grāmatoti kā negatīvas izmaksas, un tādējādi tiek palielināta rentabilitāte. |
(27) |
Šādos apstākļos neviens no uzņēmumiem nav varējis pierādīt, ka ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi par izejvielu iegādi pieņemti bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un ka lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtību. Tāpēc tās nevarēja pierādīt, ka atbilst 1. kritērijam. |
(28) |
Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus attiecībā uz 1. kritēriju, pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju tika uzskatīts, ka Sira Group TER pieprasījums būtu jānoraida. |
(29) |
Ņemot vērā iepriekšminēto, pārējie TER kritēriji, kas izklāstīti pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā, netika sīkāk analizēti. |
(30) |
Komisija saistīto uzņēmumu grupai ĶTR un sūdzības iesniedzējam oficiāli izpauda konstatējumus par TER. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tam būtu īpaši iemesli. |
(31) |
Pēc TER informācijas izpaušanas Sira Group izteica piezīmes par konstatējumiem, kas attiecās uz TER konstatējumiem. Tomēr, ņemot vērā, ka Sira Group savas piezīmes bija iesniegusi ar norādi Limited, Komisija izskatīja šo jautājumu kā divpusēju, sagatavojot īpašu informācijas izpaušanas dokumentu. Saņemtās piezīmes nelika izdarīt izmaiņas konstatējumos par 1. kritēriju. |
(32) |
Izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā, ka netika saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 30. un 31. apsvērums. |
3.1.3. AR
(33) |
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, iespējams noteikt valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var parādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta kritērijiem. Vienīgi ērtības labad pagaidu regulas 32. apsvērumā sniegts īss kritēriju kopsavilkums. |
(34) |
Abi saistītie Sira Group ražotāji eksportētāji pieprasīja AR, ja TER netiktu piešķirts. Abas prasības tika izskatītas. Izmeklēšanā tika atklāts, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem. |
(35) |
Tāpēc Sira Group tika piešķirts AR. |
(36) |
PTO Strīdu izšķiršanas padome 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu un Īpašās komisijas ziņojumu, kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu par lietu “Eiropas Kopienas – Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” (6) (“ziņojumi”). |
(37) |
Ziņojumos tika konstatēts, ka inter alia pamatregulas 9. panta 5. punkts nav saderīgs ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10., 9.2. un 18.4. pantu un PTO Nolīguma XVI:4. pantu. Pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzēts, ka valstīs, kur nav tirgus ekonomikas, individuāliem ražotājiem eksportētājiem, kam nav noteikts tirgus ekonomikas režīms saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, piemēro valsts mēroga maksājuma likmi, ja vien šie eksportētāji nevar pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, ar kuriem piešķir individuālu režīmu (“Strīdu izšķiršanas padomes secinājums par pamatregulas 9. panta 5. punktu”). |
(38) |
Ikviens ĶTR ražotājs eksportētājs, kas uzskata, ka šī regula būtu jāpārskata, ņemot vērā ziņojumos ietverto juridisko interpretāciju attiecībā uz 9. panta 5. punktu, ir aicināts pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1515/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija (7) (“PTO pilnvarojuma regula”). |
(39) |
Ņemot vērā pārskatīšanas secinājumus, atbildīgā Savienības iestāde var atcelt, grozīt vai saglabāt pārskatītos pasākumus. Personām, kuras pieprasa pārskatīšanu, būtu jāapzinās, ka gadījumā, kad konstatējumu dēļ jāgroza pasākumi, pasākumu apjoms var tikt samazināts vai palielināts. |
(40) |
Izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā, ka netika saņemtas piezīmes par AR piešķiršanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 32. līdz 34. apsvērums. |
3.2. Analogā valsts
(41) |
Par analogo valsti netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 35. līdz 41. apsvērums. |
3.3. Normālā vērtība
(42) |
Tāda pati metodoloģija tika izmantota, lai noteiktu Sira Group normālo vērtību, kā aprakstīts pagaidu regulas 42. līdz 46. apsvērumā. Par normālo vērtību netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 42. līdz 46. apsvērums. |
3.4. Eksporta cena
(43) |
Sira Group eksporta cena tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, jo eksports tika veikts par transferta cenām, kas tika uzskatītas par neuzticamu avotu. Eksporta cenas tāpēc tika aprēķinātas, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū un attiecīgi atņemot izmaksas un peļņu, lai EXW līmenī koriģētu eksporta cenu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā koriģēja atbilstīgi visām izmaksām, aptverot nodokļus un nodevas, kas radušies posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota peļņa, ko guvis nesaistīts attiecīgā ražojuma importētājs, kurš sadarbojās, jo, ņemot vērā ražotāja eksportētāja un saistītā importētāja attiecības, saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par uzticamu. |
(44) |
Par atlasītajiem eksportētājiem netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47. apsvērums. |
3.5. Salīdzinājums
(45) |
Tika iesniegtas dažas piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. |
(46) |
Metal Group Ltd apstrīdēja normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pamatojoties uz to, ka izmantotās metodes dēļ salīdzināšana nav bijusi taisnīga, un uzņēmums apgalvoja, ka atšķiras fiziskās īpašības. |
(47) |
Ņemot vērā salīdzinājumu, Metal Group ieteica alternatīvu metodi, kas balstīta vienkārši uz svaru. Šī metodoloģija tika noraidīta, jo tajā netiek ņemti vērā citi svarīgi aspekti, kas iekļauti ražojuma veidu salīdzinājuma sistēmā, piemēram, jauda, kas tādējādi nodrošina labāku salīdzināmību. |
(48) |
Metal Group Ltd apgalvojumam par fizisko īpašību atšķirībām bija trīs daļas, un tas tika iesniegts pēc piezīmju iesniegšanas termiņa beigām. Neviens no trim apgalvojumiem par šo jautājumu netika minēts atbildēs uz anketas jautājumiem (kur bija īpaši lūgts šādus apgalvojumus minēt par to). Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā netika pausti šādi apgalvojumi, kas izmeklēšanas komandai būtu devuši iespēju pārbaudīt to patiesumu un nozīmīgumu. |
(49) |
Pirmais apgalvojums attiecās uz ražošanai izmantotā alumīnija sakausējuma veidu. Šajā sakarā tika apgalvots, ka sakausējuma Ķīnas standarts nav tāds pats kā tāda paša nosaukuma sakausējuma standarts Savienībā. Lai gan ir skaidrs, ka minētie sakausējumi nav identiski, tomēr netika sniegti pierādījumi, ka atšķiras izmaksas. |
(50) |
Otrais apgalvojums bija par lētāku apstrādes pulveri. Tāpat netika sniegti pierādījumi par šo apgalvojumu, un jānorāda, ka minētā apstrādes pulvera izmaksas ir pavisam mazs procents no ražošanas kopējām izmaksām un ka tā ietekme varētu būt tikai niecīga. |
(51) |
Trešais apgalvojums bija par to, ka atšķirībā no ES ražotā ražojuma uzņēmums nav izmantojis pretkorozijas pārklājumu. Tāpat kā par abiem iepriekšējiem apgalvojumiem, arī par šo netika sniegti pierādījumi. |
(52) |
Ņemot vērā iepriekšminēto, prasība ņemt vērā fizikālo īpašību atšķirības tika noraidīta. |
(53) |
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 48. līdz 50. apsvērums. |
3.6. Dempinga starpības
(54) |
Attiecībā uz Sira Group dempinga starpība tika aprēķināta, pamatojoties uz pagaidu regulas 51. apsvērumā minēto metodoloģiju, un tā tika noteikta 23,0 % apmērā. |
(55) |
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. līdz 54. apsvērums. |
4. KAITĒJUMS
4.1. Kopējais Savienības ražošanas apjoms
(56) |
Par kopējo Savienības ražošanas apjomu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 55. līdz 57. apsvērums. |
4.2. Patēriņš Savienībā
(57) |
Par patēriņu Savienībā netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 58. līdz 61. apsvērums. |
4.3. Imports no attiecīgās valsts
4.3.1. Importa cenas un to samazinājums
(58) |
Pēc provizorisko konstatējumu izpaušanas viena persona apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpība 6,1 % apmērā, kas tika konstatēta izmeklēšanas periodā, esot maza un neesot varējusi nodarīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
(59) |
Ķīnas eksportētāju cenu samazinājums tomēr būtu jāskata, ņemot vērā spiedienu, ko tas panācis Savienības tirgū, un ietekmi uz Savienības ražošanas nozares cenu līmeni. Izmeklēšanā tika atklāts, ka cenu spiediens, ko izraisījis imports par zemām dempinga cenām, nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei noteikt cenas tādā līmenī, kas jo īpaši IP laikā ļautu tai segt izmaksas un sasniegt samērīgu peļņas normu. |
(60) |
Kā minēts pagaidu regulas 65. apsvērumā, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka ĶTR imports noticis par dempinga cenām un visa attiecīgā perioda laikā tās bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Pastāvīgā cenu samazinājuma dēļ Ķīnas eksportētāji IP laikā varēja palielināt pārdošanas apjomus un tirgus daļu. Turklāt tika konstatēts, ka cenu atšķirība attiecībā uz dažu veidu radiatoriem bijusi ievērojami lielāka nekā vidējais konstatētais cenu samazinājums. Tāpēc negatīvo ietekmi uz Savienības tirgū konstatēto cenu samazinājumu un Savienības ražošanas nozari nevar novērtēt par zemu. Tādējādi apgalvojums tika noraidīts. |
(61) |
Tā pati persona atkārtoja, ka Ķīnas radiatoriem bijusi sliktāka kvalitāte nekā Savienībā ražotajiem un ka tāpēc tie nav varējuši izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
(62) |
Tomēr apgalvojums netika pamatots, un izmeklēšanā netika atklāti fakti, kas apgalvojumu pamatotu. Kā minēts pagaidu regulas 23. apsvērumā, izmeklēšanā tika atklāts, ka alumīnija radiatoriem, kurus ražo ĶTR un eksportē no tās, un alumīnija radiatoriem, ko ražo un pārdod Savienības ražotāji Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī pamatizmantojums. Turklāt tie ir arī pilnībā savstarpēji aizstājami un jo īpaši patērētājiem izskatās identiski. Tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
(63) |
Vērts piebilst, ka cenu samazinājuma un kaitējuma novēršanas līmenis tiek noteikts, pamatojoties uz detalizētu Ķīnas un Savienības ražojumu veidu salīdzinājumu. Tādējādi detalizētajā cenu salīdzinājumā ņemts vērā apgalvojums par atšķirību starp dažādo veidu radiatoriem. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts. |
(64) |
Citas piezīmes par importu no attiecīgās valsts netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 62. līdz 67. apsvērums. |
4.4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(65) |
Citas piezīmes par ievadpiezīmēm netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. līdz 71. apsvērums. |
4.4.1. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(66) |
Par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 72. līdz 74. apsvērums. |
4.4.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(67) |
Par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 75. apsvērums. |
4.4.3. Izaugsme
(68) |
Par izaugsmi netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 76. apsvērums. |
4.4.4. Nodarbinātība
(69) |
Par nodarbinātību netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. un 78. apsvērums. |
4.4.5. Vienības vidējās cenas Savienībā un ražošanas izmaksas
(70) |
Par vienības vidējām cenām Savienībā un ražošanas izmaksām netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. un 80. apsvērums. |
4.4.6. Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(71) |
Par rentabilitāti, skaidras naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 81. līdz 83. apsvērums. |
4.4.7. Krājumi
(72) |
Par krājumiem netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 84. apsvērums. |
4.4.8. Faktiskās dempinga starpības lielums
(73) |
Par faktiskās dempinga starpības lielumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 85. apsvērums. |
4.4.9. Secinājums par kaitējumu
(74) |
Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka lielākajai daļai kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija tendence samazināties. Tādējādi tiek apstiprināti pagaidu regulas 86. līdz 89. apsvēruma secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
5. CĒLOŅSAKARĪBA
5.1. Ievads
(75) |
Par pagaidu regulas 90. apsvērumu netika saņemtas piezīmes, tāpēc minētais apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
5.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(76) |
Par importa par dempinga cenām radīto ietekmi netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 91. līdz 95. apsvērums. |
5.3. Citu faktoru ietekme
5.3.1. Imports no trešām valstīm
(77) |
Par importu no trešām valstīm netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 96. apsvērums. |
5.3.2. Ekonomikas krīze
(78) |
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma (ja tāds bijis) cēlonis bijusi ekonomikas krīze būvniecības un mājokļu nozarē konkrētās dalībvalstīs, piemēram, Spānijā un Itālijā, kas, pēc šīs personas domām, bijušas Savienības ražošanas nozares galvenie pārdošanas tirgi. |
(79) |
Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozare pārdevusi ievērojamus daudzumus radiatoru ne tikai Spānijā un Itālijā, bet arī citās dalībvalstīs. Turklāt attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma tirgus ir plašāks nekā tikai būvniecības un mājokļu tirgi Spānijā un Itālijā. Tomēr, kaut arī nevar izslēgt, ka ekonomikas krīze ietekmējusi Savienības tirgu, Ķīnas importam par zemām dempinga cenām pieauga apjoms, kas attiecīgajā periodā pastiprināja ekonomikas lejupslīdes iespējamo negatīvo ietekmi un neļāva Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā gūt labumu no ekonomikas vispārējās atveseļošanās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
(80) |
Par ekonomikas krīzi netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. līdz 100. apsvērums. |
5.3.3. Savienības nozares ražošanas izmaksu dinamika
(81) |
Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls bijis alumīnija cenas pieaugums, jo no tās ir atkarīga liela daļa līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksu. |
(82) |
Tomēr tiek uzskatīts, ka tirgū, kuru virza taisnīga konkurence, cenas var noteikt tādā līmenī, kas sedz izmaksas un nodrošina pieņemamu peļņas normu. Kā apstiprināts 60. apsvērumā, attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes importa vidējās cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Kad izmaksas palielinājās, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas cenas atbilstīgi pastāvīgajam cenu spiedienam. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
(83) |
Citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu dinamiku netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 103. apsvērums. |
5.3.4. Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta rādītāji
(84) |
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apmērs un samazinājums attiecīgajā periodā ļoti ietekmēja tās kopējos ekonomikas rādītājus. |
(85) |
Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu attiecīgajā periodā gan kļuva mazāk, bet tie saglabāja ievērojamu daļu, proti, 51 % no Savienības ražošanas nozares kopējiem pārdevumiem ES IP laikā un 27 % no Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma IP laikā. Tādējādi, kā norādīts pagaidu regulas 106. apsvērumā, eksporta pārdevumi ļāva Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus, tāpēc nevar uzskatīt, ka attiecīgajā periodā tie izraisījuši būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu tendence un apmērs neizjauc cēloņsakarību starp kaitējumu un importu par zemām dempinga cenām no ĶTR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
(86) |
Tā pati persona ir pieprasījusi izpaust Savienības ražošanas nozares eksporta vērtību un tādējādi arī cenas, jo pagaidu regulā bija publicēti tikai eksporta apjomi. Tomēr minētos datus nevar izpaust, jo tie tiek uzskatīti par konfidenciāliem. |
(87) |
Citas piezīmes par eksporta rādītājiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 104. līdz 106. apsvērums. |
5.4. Secinājums par cēloņsakarību
(88) |
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares lēmums 2008. gadā palielināt ražošanas jaudu kopā ar sarežģīto stāvokli ekonomikā, kas dominēja arī nākamajos gados, ir galvenie cēloņi, kāpēc samazinājās Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums un tai bija negatīva rentabilitāte. Tāpēc tika apgalvots, ka kaitējumu izraisījuši dažādi iekšzemes faktori, piemēram, ekonomikas krīze un Savienības ražošanas nozares aplamie lēmumi par investīcijām. |
(89) |
Tomēr kaitējuma analīze tika izvērtēta, ņemot vērā visus kaitējuma faktorus kopā, no kuriem jaudas izmantojums un rentabilitāte ir tikai divi. Kaitējuma izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājies par 16 %, savukārt imports no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājies par 77 % un tirgus daļa palielinājusies no 13 % līdz 24 %. Pat IP laikā, kad patēriņš salīdzinājumā ar 2009. gadu pieauga, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa turpināja samazināties. Papildus tam, ka pastiprinājās citi kaitējuma faktori, vēl viena zīme, kas liecina, ka Savienības ražošanas nozare bija nonākusi sarežģītā ekonomikas situācijā, ir Savienības ražošanas nozares krājumu apmērs, kas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Tāpēc, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, palielinātā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2008. gadā būtu jāanalizē kopā ar visiem šiem elementiem. |
(90) |
Kaut arī ekonomikas krīzei bija zināma negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju, nevar ignorēt to, ka Ķīnas imports par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un tādējādi pastiprināja ekonomikas lejupslīdes iespējamo negatīvo ietekmi un neļāva Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā gūt labumu no ekonomikas vispārējās atveseļošanās. |
(91) |
Izmeklēšanā tika atklāts, ka no 2009. gada līdz IP bijis 9 % patēriņa pieaugums, bet Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi samazinājusies un pat tad, ja vispārējā ekonomikas situācija būtu bijusi labāka, Savienības ražošanas nozare nebūtu varējusi atveseļoties, jo vienmēr to kavējis spiediens, ko izraisījis ĶTR imports par zemajām dempinga cenām. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts. |
(92) |
Citas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts 107. līdz 110. apsvērums. |
6. SAVIENĪBAS INTERESES
(93) |
Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās, un, kaut arī pēc pagaidu konstatējumu publicēšanas tika pieliktas pūles, lietotāji nepieteicās. |
(94) |
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka galvenie alumīnija radiatoru pircēji ir celtniecības uzņēmumi, izplatītāji un vairumtirgotāji, kuri tos pārdod tālāk specializētām veikalu ķēdēm vai mazumtirdzniecības veikaliem pārdošanai mazākiem celtniecības uzņēmumiem vai galalietotājiem. Novērtējot galīgo maksājumu noteikšanas iespējamo ietekmi uz attiecīgajām personām, tika atklāts, ka pat vienam importētam alumīnija radiatora elementam iespējams cenas pieaugums par 61 %, kas ir augstākais ierosinātais antidempinga maksājums, šis cenu palielinājums šķiet diezgan zems, jo attiecīgais ražojums parasti ir tikai daļa lielos projektos, kur tā cena ir tikai neliela daļa no kopējām uzņēmuma izmaksām. Tāpēc, pat ņemot vērā sliktāko iespējamo scenāriju, šķiet, ka tā izraisīto cenu pieaugumu varētu viegli absorbēt pakārtoto pārdevumu ķēdē. |
(95) |
Par Savienības interesēm netika saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. līdz 118. apsvērums. |
7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(96) |
Tika apgalvots, ka peļņas norma, kas tika izmantota, lai aprēķinātu maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējošā dempinga ietekmi, bijusi pārāk augsta. Tika apgalvots, ka 7,4 % starpība attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2008. gadā bijusi izņēmums, turklāt nereālistiski noteikta. Ekonomikas krīzes dēļ, kas smagi skāra tirgu turpmākajos gados, šādu peļņas līmeni nebija iespējams sasniegt. |
(97) |
Būtu jānorāda, ka šī peļņas norma izmeklēšanas laikā tika pārbaudīta kā peļņas norma, ko izlasē iekļautie uzņēmumi spētu panākt normālos tirgus apstākļos, proti, ja nebūtu kaitējošā dempinga. Nevar secināt, ka ekonomikas krīze nav ietekmējusi Savienības ražošanas nozares stāvokli, bet importa apjoms par zemām dempinga cenām no ĶTR, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, turpināja pieaugt visā attiecīgajā periodā, kaitējot Savienības ražošanas nozares cenām un tirgus daļai. Tādēļ ir skaidrs, ka imports par dempinga cenām no ĶTR pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
(98) |
Tika arī apgalvots, ka pēcimportēšanas izmaksas, kas izmantotas, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un kaitējuma starpības (0,2 %, ietverot visas izmaksas, kas vajadzīgas, lai laistu preces brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā, piemēram, pārkraušanas izmaksas un muitošanas maksu, bet izņemot ievedmuitas nodokli), novērtētas par zemu. Pēc šīs personas domām, pēcimportēšanas izmaksās būtu jāiekļauj pārkraušanas izmaksas, muitošana un iekšzemes pārvadājumu izmaksas, kas tika lēstas 3,5 % apmērā. Lai aprēķinātu cenu samazinājumu un pārdošanu par zemākām cenām, cena uz ES robežas tiek salīdzināta ar Savienības ražošanas nozares ražotāju EXW cenu. Cenā uz ES robežas jāietver visas izmaksas, kas vajadzīgas, lai laistu preces brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā (t. i., muitošanas un pārkraušanas izmaksas), taču ne attiecīgās personas prasītās iekšzemes pārvadājumu izmaksas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
(99) |
Citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 119. līdz 123. apsvērumā aprakstītā metodoloģija. |
7.2. Maksājumu veids un apjoms
(100) |
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka apjomā, kas ir mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpības un kaitējuma starpības. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās kaitējuma starpības apmērā. |
(101) |
Ierosinātie galīgie antidempinga maksājumi ir šādi:
|
(102) |
Šajā regulā precizētās individuālās antidempinga maksājuma likmes uzņēmumiem tika noteiktas, ņemot vērā šīs izmeklēšanas konstatējumus. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kas minētās izmeklēšanas laikā konstatēts attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tāpēc arī konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes neattiecas uz tāda attiecīgā ražojuma importu, ko ražojis cits uzņēmums, kura adrese un nosaukums konkrēti nav minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, arī ne uz tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, uz šiem citiem uzņēmumiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
(103) |
Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. Īpašie pasākumi ietver to, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. |
(104) |
Ja uzņēmumam, kam piemēro turpmāk norādītās mazākās individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinātos eksporta apjoms, šā palielinājuma dēļ var uzskatīt, ka tirdzniecības modelī notikušas pārmaiņas, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu pret pasākumu apiešanu. Minētajā izmeklēšanā inter alia var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam piemērot attiecīgo valsts mēroga maksājumu. |
(105) |
Ikviena prasība piemērot individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Tad vajadzības gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no individuālās maksājuma likmes. |
(106) |
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz ES. |
(107) |
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, taču sadarbojās, būtu jāparedz, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu, jo šo pantu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode. |
7.3. Pagaidu antidempinga maksājumu galīgā iekasēšana
(108) |
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka nepieciešams galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru un to elementu vai sekciju, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, importam neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, – patlaban uz tiem attiecas KN kodi ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:
Uzņēmums |
Galīgais maksājums |
Taric papildkods |
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd |
12,6 % |
B272 |
Metal Group Co. Ltd |
56,2 % |
B273 |
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd |
14,9 % |
B279 |
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd |
14,9 % |
B280 |
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi |
21,2 % |
|
Visi pārējie uzņēmumi |
61,4 % |
B999 |
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīta derīga faktūra, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu faktūru neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Tiek galīgi iekasētas summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 402/2012, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atbrīvo.
3. pants
Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:
— |
izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu, |
— |
tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju Ķīnas Tautas Republikā, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi, |
— |
faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ņemts vērā, nosakot pasākumus, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriežoties ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē un kuriem tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 21,2 % apmērā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2012. gada 29. oktobrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
E. FLOURENTZOU
(1) OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
(2) OV L 124, 11.5.2012., 17. lpp.
(3) OV C 236, 12.8.2011., 18. lpp.
(4) www.bloomberg.com
(5) http://news.xinhuanet.com/english/2008-12/26/content_10564812.htm
(6) WTO, report of the Appellate Body, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 2011. gada 15. jūlijs. WTO, report of the Panel, WT/DS397/R, 2010. gada 29. septembris. Ziņojumi lejupielādējami no PTO tīmekļa vietnes (http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm).
(7) OV L 201, 26.7.2001., 10. lpp.
(8) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office: NERV-105, 08/020, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.
I PIELIKUMS
ĶTR RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS, BET NEBIJA IEKĻAUTI IZLASĒ
Nosaukums |
Taric papildkods |
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd |
B274 |
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd |
B275 |
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd |
B276 |
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd |
B277 |
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd |
B278 |
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd |
B281 |
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd |
B282 |
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd |
B283 |
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd |
B284 |
Zhejiang East Industry Co., Ltd |
B285 |
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd |
B286 |
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd |
B287 |
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd |
B288 |
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd |
B289 |
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd |
B290 |
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd |
B291 |
II PIELIKUMS
Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā faktūrā jābūt izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:
1) |
faktūras izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats; |
2) |
šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) alumīnija radiatorus un radiatoru elementus vai sekcijas, kurus pārdod eksportam uz Eiropas Savienību un uz kuriem attiecas šī faktūra, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (Taric papildkods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā faktūrā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza. Datums un paraksts”. |
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/13 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1040/2012
(2012. gada 7. novembris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 754/2009 attiecībā uz konkrētu kuģu grupu izslēgšanu no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma un groza Regulas (ES) Nr. 43/2012 un (ES) Nr. 44/2012 attiecībā uz dažām zvejas iespējām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Izvērtējums par siļķes krājumu Īrijas jūrā, kas veikts 2011. gadā, bija balstīts tikai uz tendenču izvērtējumu, un tika pieņemta samazināta piesardzības kopējā pieļaujamā nozveja (KPN). Vēlāk, 2012. gadā, veiktās šā krājuma analīzes rezultātā ir uzlabota izvērtēšanas metodoloģija, un pašlaik ir iespējams noteikt uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjoma (MSY) pieeju balstītu nozvejas prognozi. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) tika lūgta izteikt komentārus par šā krājuma zvejas iespēju palielinājumu ar atpakaļejošu spēku un paskaidrot šāda palielinājuma ietekmi uz zinātniskajiem ieteikumiem 2013. gadam. Pamatojoties uz ZZTEK analīzi, var pieņemt 2012. gadam noteikto zvejas iespēju palielinājumu ar noteikumu, ka tiek veikta vajadzīgā 2013. gada KPN pārskatīšana, lai zivju mirstību saglabātu līmenī, kas atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves (MSY) apjomam. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula (ES) Nr. 43/2012 (2012. gada 17. janvāris), ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (1). |
(2) |
Francija ir sniegusi informāciju par mencas nozveju trijās zvejniecībās, kurās piedalās trīs kuģu grupas: grunts zvejas traleru grupa, kura zvejo saidu Ziemeļjūrā, grunts zvejas traleru grupa, kura uz rietumiem no Skotijas zvejo saidu un dziļūdens sugas, un kuģu grupa, kura uz rietumiem no Skotijas ar āķu jedām zvejo heku. Pamatojoties uz šo informāciju un saskaņā ar ZZTEK izvērtējumu var konstatēt, ka šo triju kuģu grupu mencas nozveja, tostarp izmetumi, nepārsniedza 1,5 % no kopējās nozvejas, kuru katra kuģu grupa guva katrā no minētajām trīs teritorijām. Turklāt, ņemot vērā spēkā esošos pasākumus, ar ko nodrošina šo kuģu grupu zvejas darbību pārraudzību un kontroli, un ņemot vērā to, ka šo grupu iekļaušana režīmā radītu administratīvu slogu, kas nav samērīgs ar to kopējo ietekmi uz mencas krājumiem, ir lietderīgi minētajām trīs kuģu grupām pārstāt piemērot piepūles režīmu, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (2). Attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (3), Regula (ES) Nr. 43/2012 un Padomes Regula (ES) Nr. 44/2012 (2012. gada 17. janvāris), ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (4). |
(3) |
Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2012. gada oktobrī publicēja zinātniskus ieteikumus par Esmarka mencas krājumu Ziemeļjūrā, Skagerakā un Kategatā. ICES ieteikumos ir norādīts, ka nozvejai 2012. gadā nevajadzētu pārsniegt 101 000 tonnu. Attiecībā uz kvotām Savienības kvota šajā apgabalā ir 75 % no Esmarka mencas KPN, no kuriem 5 000 tonnu būtu jāpiešķir Norvēģijai. Pārējā Savienības kvotas daļa būtu jāsadala starp dalībvalstīm. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie nozvejas limiti būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus attiecībā uz atbilstīgām zvejas iespējām, kas vēl nav pilnībā apgūtas. Tā kā nozvejas limiti ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānojumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
(5) |
Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 754/2009, Regula (ES) Nr. 43/2012 un Regula (ES) Nr. 44/2012, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009
Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. pantam pievieno šādus punktus:
“j) |
kuģu grupa, kuras kuģi kuģo ar Francijas karogu un kura minēta Francijas 2012. gada 8. jūnija lūgumā, un kura piedalās zvejniecībā, kas Ziemeļūrā (ICES IV zona) zvejo saidu, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (zvejas rīku TR1 kategorija); |
k) |
kuģu grupa, kuras kuģi kuģo ar Francijas karogu un kura minēta Francijas 2012. gada 8. jūnija lūgumā, un kura piedalās zvejniecībā, kas uz rietumiem no Skotijas (ICES VI zona) zvejo saidu un dziļūdens sugas, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (zvejas rīku TR1 kategorija); |
l) |
kuģu grupa, kuras kuģi kuģo ar Francijas karogu un kura minēta Francijas 2012. gada 8. jūnija lūgumā, un kura piedalās zvejniecībā, kas uz rietumiem no Skotijas (ICES VI zona) zvejo heku, izmantojot āķu jedas (zvejas rīku LL kategorija).” |
2. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 43/2012
Regulas (ES) Nr. 43/2012 I un IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto tekstu.
3. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 44/2012
Regulas (ES) Nr. 44/2012 IA un IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumā izklāstīto tekstu.
4. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Regulas I pielikuma 1. punktu un II pielikuma 1. punktu piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Regulas 1. pantu, I pielikuma 2. punktu un II pielikuma 2. punktu piemēro no 2012. gada 1. februāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 7. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 25, 27.1.2012., 1. lpp.
(2) OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.
(3) OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.
(4) OV L 25, 27.1.2012., 55. lpp.
I PIELIKUMS
1. |
Regulas (ES) Nr. 43/2012 I pielikuma B daļā ierakstu par siļķi VIIa zonā aizstāj ar šādu:
|
2. |
Regulas (ES) Nr. 43/2012 IIA pielikuma I papildinājuma d) tabulā sleju par Franciju (FR) aizstāj ar šādu: “FR 1 057 828 34 926 0 0 0 302 917 0 184 354” |
(1) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:
— |
ziemeļos – 52° 30′ N platuma paralēle, |
— |
dienvidos – 52° 00′ N platuma paralēle, |
— |
rietumos – Īrijas krasts, |
— |
austrumos – Apvienotās Karalistes krasts.” |
II PIELIKUMS
1. |
Regulas (ES) Nr. 44/2012 IA pielikumā ierakstu par Esmarka mencu un saistītajām piezvejas sugām IIIa zonā un ES ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šādu:
|
2. |
Regulas (ES) Nr. 44/2012 IIA pielikuma 1. papildinājuma tabulā sleju par Franciju (FR) aizstāj ar šādu: “FR 533 451 6 496 811 101 316 0 1 202 818 342 579 4 338 315 125 141” |
(1) Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no kvotas, ir jābūt Esmarka mencām. Pikšu un merlangu piezveja jāatskaita no atlikušajiem kvotas 5 %.
(2) Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt tikai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.
(3) No tās 5 000 tonnas ir iedalītas Norvēģijai.”
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/17 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1041/2012
(2012. gada 26. oktobris)
par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ( (Pinggu Da Tao) (ACVN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Ķīnas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu
|
(2) |
Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 26. oktobrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Dacian CIOLOȘ
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(2) OV C 48, 18.2.2012., 28. lpp.
PIELIKUMS
Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:
1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
ĶĪNA
(Pinggu Da Tao) (ACVN)
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/19 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1042/2012
(2012. gada 7. novembris),
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, lai iekļautu izsoles platformu, ko ieceļ Apvienotā Karaliste
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 3.d panta 3. punktu un 10. panta 4. punktu,
tā kā:
(1) |
Dalībvalstis, kas nepiedalās kopīgajā rīcībā, kas paredzēta 26. panta 1. un 2. punktā Komisijas 2010. gada 12. novembra Regulā (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (2), var iecelt savu izsoles platformu, lai izsolītu savu kvotu daļu, uz ko attiecas Direktīvas 2003/87/EK II un III nodaļa. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 30. panta 5. punkta trešo daļu šādas izsoles platformas var iecelt ar nosacījumu, ka attiecīgo izsoles platformu iekļauj minētās regulas III pielikumā. |
(2) |
Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1031/2010 30. panta 4. punktam Apvienotā Karaliste informēja Komisiju par lēmumu nepiedalīties kopīgajā rīcībā, kas paredzēta minētās regulas 26. panta 1. un 2. punktā, un iecelt savu izsoles platformu. |
(3) |
2012. gada 30. aprīlī Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par savu nodomu iecelt ICE Futures Europe (“ICE”) par izsoles platformu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1031/2010 30. panta 1. punktā. |
(4) |
2012. gada 25. aprīlī Apvienotā Karaliste iesniedza paziņojumu Klimata pārmaiņu komitejai, kas izveidota ar 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Lēmumā Nr. 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju Kopienā un par Kioto protokola īstenošanu (3). Turklāt Apvienotā Karaliste Komisijai sniedza papildu informāciju un skaidrojumus, attiecīgi papildinot paziņojumu. |
(5) |
Lai nodrošinātu to, ka ierosinājums iecelt ICE par izsoles platformu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1031/2010 30. panta 1. punktā, atbilst minētās regulas prasībām un ir saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā, uz ICE ir jāattiecina vairāki nosacījumi un pienākumi. |
(6) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 18.–21. pantu izsoles platformai ir jāveic virkne uzdevumu attiecībā uz personu pielaidi pie solīšanas izsolēs, tostarp klienta uzticamības pārbaudes pasākumi, lai nodrošinātu to, ka tiešai solīšanai izsolēs piesakās vienīgi tādas personas, kam ir uz to tiesības. Tai ir arī pienākumi saistībā ar pārbaudi par pieteicēja, kas vēlas iegūt pielaidi izsolei, atbilsmi konkrētam prasību minimumam, ar pielaides pie solīšanas pieteikumu iesniegšanu un apstrādi un ar lēmumiem piešķirt vai atteikt pielaidi pie solīšanas, atsaukt vai apturēt izsniegtās pielaides. Sadarbības modelis starp ICE un tās locekļiem un to klientiem paredz, ka ICE locekļi un daži no to klientiem paši pildīs minētos ar pielaidi saistītos pienākumus attiecībā uz saviem esošajiem vai turpmākajiem klientiem. Šāds sadarbības modelis atbilst Regulas (ES) Nr. 1031/2010 noteikumiem, ja vien ICE nodrošina atbilsmi pienākumiem, ko izsoles platformai uzliek Regula (ES) Nr. 1031/2010. |
(7) |
Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 35. panta 3. punkta b) apakšpunktu ieceltajai izsoles platformai ir jānodrošina pilnīga, godīga un taisnīga piekļuve solīšanai izsolēs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un piekļuve solīšanai mazajiem emitētājiem. Lai to panāktu, ICE šādiem MVU un mazajiem emitētājiem būtu jāsniedz pārredzama, visaptveroša un atjaunināta informācija par piekļuves iespējām solīšanai, ko ICE organizē Apvienotajā Karalistē, tostarp visi nepieciešamie praktiskie norādījumi par to, kā vislabāk izmantot minētās iespējas. Šāda informācija būtu jāpublicē ICE tīmekļa vietnē. Turklāt ICE būtu jāinformē izsoles uzraugs, kurš iecelts atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1031/2010 24. panta 2. punkta noteikumiem, par aptvērumu, ko nodrošina sadarbības modelis ar biržas locekļiem un to klientiem, tai skaitā par ģeogrāfisko pārklājumu, un pēc iespējas jāņem vērā izsoles uzrauga attiecīgie ieteikumi, lai garantētu savu pienākumu izpildi saskaņā ar minētās regulas 35. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu. |
(8) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 35. panta 3. punkta e) apakšpunktu, ieceļot izsoles platformu, dalībvalstīm jāievēro tas, cik lielā mērā pretendents nepieļauj konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, tostarp oglekļa tirgū. It īpaši izsoles platforma nedrīkst izmantot iecelšanas līgumu, lai paaugstinātu citu savu darbību konkurētspēju, jo īpaši otrreizējā tirgū, ko tā organizē. Turklāt ICE iekļaujama izsoles platformu sarakstā ar nosacījumu, ka ICE, tostarp visi biržas vai klīringa locekļi, kam ICE devusi pielaidi, izsoles pretendentiem ļauj piedalīties izsolē, neprasot kļūt par biržas locekli vai dalībnieku otrreizējā tirgū, ko organizē ICE vai cita ICE vai trešās puses pārvaldīta tirdzniecības vieta. |
(9) |
Regulas (ES) Nr. 1031/2010 35. panta 3. punkta h) apakšpunkts nosaka: ieceļot izsoles platformu, dalībvalsts ņem vērā, kādā mērā ir paredzēti atbilstoši pasākumi, kas nodrošinās, lai izsoles platforma nodotu visus izsoļu rīkošanai nepieciešamos materiālos un nemateriālos aktīvus izsoles platformas pēctecim. Šādi pasākumi ir izklāstīti izejas stratēģijā, kas izsoles uzraugam būtu jāizskata. ICE būtu jāizstrādā sava izejas stratēģija tā, lai tā būtu skaidri formulēta un savlaicīgi sagatavota, pēc iespējas ņemot vērā izsoles uzrauga viedokli. |
(10) |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 51. panta 3. punktu visām maksām un nosacījumiem, ko piemēro izsoles platforma, kā arī klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, jābūt skaidri formulētiem, viegli saprotamiem un publicētiem. Ņemot vērā ICE plānoto sadarbības modeli, visām papildu maksām un nosacījumiem, ko piemēro biržas locekļiem un to klientiem attiecībā uz pienākumiem, ko tie veic saistībā ar pielaidi, arī jābūt skaidri formulētiem, viegli saprotamiem un publicētiem pakalpojumu sniedzēju tīmekļa vietnēs, un ICE tīmekļa vietnē jānorāda tiešas atsauces uz minētajām tīmekļa vietnēm. |
(11) |
Ieceltā izsoles platforma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 64. panta 1. punktu nodrošina, ka ir ieviests ārpustiesas mehānisms tādu sūdzību izskatīšanai, kuras iesniegušas personas, kas piesakās pielaidei pie solīšanas, solītāji, kam ir pielaide pie solīšanas, vai solītāji, kam pielaide pie solīšanas ir atteikta, atsaukta vai apturēta. Personām, kas iesniedz pieteikumu pielaidei pie solīšanas, solītājiem, kam ir pielaide pie solīšanas, vai solītājiem, kam pielaide pie solīšanas ir atteikta, atsaukta vai apturēta, jābūt iespējai izmantot savas pārsūdzības tiesības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 64. pantu, pat ja šādus lēmumus pieņēmuši ICE locekļi vai to klienti. |
(12) |
Papildus izmaiņām ICE iekšējos biržas darījumu noteikumos, kuras nepieciešamas, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību šīs regulas pielikumā izklāstītajam nosacījumam un pienākumiem, ICE ir arī jāveic visi nepieciešamie turpmākie pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību, tai skaitā iespējamas izmaiņas ICE un tās locekļu, biržas locekļu un to klientu, kā arī klientu un to tālāko klientu savstarpējo līgumu nosacījumos. |
(13) |
Turklāt būtu jāgroza dažas atsauces Regulas (ES) Nr. 1031/2010 25. panta 2. punktā, lai novērstu trūkumus izsoles procesa uzraudzībā, ko veic izsoles uzraugs, un lai panāktu konsekvenci ar citiem minētās regulas noteikumiem. |
(14) |
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1031/2010. |
(15) |
Lai Apvienotās Karalistes ieceltā izsoles platforma varētu rīkot paredzamas un savlaicīgas izsoles, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
(16) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 1031/2010 groza šādi:
1) |
regulas 25. panta 2. punktu groza šādi:
|
2) |
regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 7. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.
(2) OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.
(3) OV L 49, 19.2.2004., 1. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 1031/2010 III pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:
“Apvienotās Karalistes ieceltās izsoles platformas |
||||||||||||||||||||||
2. |
Izsoles platforma |
ICE Futures Europe (ICE) |
||||||||||||||||||||
|
Iecelšanas periods |
No 2012. gada 10. novembra (agrākais datums) līdz vēlākais 2017. gada 9. novembrim, neskarot 30. panta 5. punkta otro daļu. |
||||||||||||||||||||
|
Definīcijas |
Attiecībā uz ICE piemērojamajiem nosacījumiem un pienākumiem ir spēkā šādas definīcijas:
|
||||||||||||||||||||
|
Nosacījumi |
Pielaide izsolēm nav saistīta ar kļūšanu par locekli vai dalībnieku otrreizējā tirgū, ko organizē ICE vai cita ICE vai trešās puses pārvaldīta tirdzniecības vieta. |
||||||||||||||||||||
|
Pienākumi |
|
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/24 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1043/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar ko apstiprina darbīgo vielu fosfānu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīva 91/414/EEK (2) attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem jāpiemēro darbīgajām vielām, par kurām saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu pieņemts lēmums pirms 2011. gada 14. jūnija. Attiecībā uz fosfānu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2008/566/EK (3). |
(2) |
Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Vācija 2007. gada 11. novembrī ir saņēmusi S&A Service- und Anwendungstechnik GmbH iesniegumu par darbīgās vielas fosfāta iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2008/566/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir “pilnīga”, t. i., to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikuma prasībām attiecībā uz datiem un informāciju. |
(3) |
Šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz lietojuma veidiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2010. gada 24. februārī iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. |
(4) |
Dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu. 2012. gada 22. februārī iestāde iesniedza Komisijai secinājumus par darbīgās vielas fosfāna (4) pesticīdu riska novērtējuma izskatīšanu. Dalībvalstis un Komisija novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2012. gada 28. septembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par fosfānu. |
(5) |
Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka var uzskatīt, ka fosfānu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 5. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt fosfānu. |
(6) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. |
(7) |
Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro šādi nosacījumi. Pēc apstiprināšanas būtu jāatvēl dalībvalstīm seši mēneši atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur fosfānu. Dalībvalstīm attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju, kā noteikts Direktīvā 91/414/EEK, par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu saskaņā ar vienotajiem principiem. |
(8) |
Kā liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (5), var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, varētu būt jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz nekādus jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem. |
(9) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza pielikums Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulai (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (6). |
(10) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Darbīgās vielas apstiprināšana
Darbīgo vielu fosfānu, kā norādīts I pielikumā, apstiprina, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.
2. pants
Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana
1. Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 līdz 2013. gada 30. septembrim, ja vajadzīgs, groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur darbīgo vielu fosfānu.
Tās līdz minētajai dienai īpaši pārbauda, vai ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot tos nosacījumus, kas norādīti minētā pielikuma īpašo noteikumu ailē, un vai atļaujas turētājam saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 13. panta 1.–4. punkta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. pantu ir tāda dokumentācija vai piekļuve tādai dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma īpašo noteikumu sleju, atkārtoti novērtē katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur fosfānu kā vienīgo darbīgo vielu vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras tika iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā vēlākais līdz 2013. gada 31. martam. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.
Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:
a) |
ja fosfāns līdzeklī ir vienīgā darbīgā viela, tad vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais 2014. gada 30. septembrī; |
b) |
ja līdzeklis satur fosfānu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2014. gada 30. septembrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem minētā viela vai vielas apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
3. pants
Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
4. pants
Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.
(2) OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.
(3) OV L 181, 10.7.2008., 52. lpp.
(4) EFSA Journal (2012); 10(3):2595. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.
(5) OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.
(6) OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.
I PIELIKUMS
Parastais nosaukums, identifikācijas numuri |
IUPAC nosaukums |
Tīrība (1) |
Apstiprinājuma datums |
Apstiprinājuma beigu datums |
Īpaši noteikumi |
||||||
Fosfāns CAS Nr.: 7803-51-2 CIPAC Nr.: 127 |
Fosfāns |
≥ 994 g/kg Būtisks arsēna piemaisījums tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt 0,023 g/kg. |
2013. gada 1. aprīlis |
2023. gada 31. marts |
Atļaujas izsniedz tikai profesionāliem lietotājiem. Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fosfānu un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2012. gada 28. septembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja. Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:
Izmantošanas nosacījumos ietver riska mazināšanas pasākumus, piemēram, fosfāna koncentrācijas pastāvīga uzraudzība ar automātisku iekārtu palīdzību, individuālo aizsardzības līdzekļu lietošana un tādas zonas izveidošana apkārt apstrādātajām telpām, kur tuvumā esošām personām ieiet aizliegts. |
(1) Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.
II PIELIKUMS
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:
Numurs |
Parastais nosaukums, identifikācijas numuri |
IUPAC nosaukums |
Tīrība (1) |
Apstiprinājuma datums |
Apstiprinājuma beigu datums |
Īpaši noteikumi |
||||||
“28 |
Fosfāns CAS Nr.: 7803-51-2 CIPAC Nr.: 127 |
Fosfāns |
≥ 994 g/kg Būtisks arsēna piemaisījums tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt 0,023 g/kg. |
2013. gada 1. aprīlis |
2023. gada 31. marts |
Atļaujas izsniedz tikai profesionāliem lietotājiem. Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fosfānu un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2012. gada 28. septembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja. Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:
Izmantošanas nosacījumos ietver riska mazināšanas pasākumus, piemēram, fosfāna koncentrācijas pastāvīga pārraudzība ar automātisku iekārtu palīdzību, individuālo aizsardzības līdzekļu lietošana un tādas zonas izveidošana apkārt apstrādātajām telpām, kur tuvumā esošām personām ieiet aizliegts.” |
(1) Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/28 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1044/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, ko izmanto vispārējo tarifu preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Gvatemalas īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Eiropas Savienību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1), un jo īpaši tās 247. pantu,
ņemot vērā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta b) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (3) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra Eiropas Savienība ir piešķīrusi vispārējās tarifa preferences Gvatemalai. |
(2) |
Regulā (EEK) Nr. 2454/93 minēta noteiktas izcelsmes produktu jēdziena definīcija, ko izmanto vispārējo tarifa preferenču sistēmā (“VPS”). Minētās regulas 89. pantā paredzēta atkāpe no minētās definīcijas piemērošanas par labu saņēmējām valstīm, kas izmanto VPS. |
(3) |
2012. gada 24. janvāra vēstulē Gvatemala iesniedza pieprasījumu piemērot atkāpi no VPS izcelsmes noteikumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 89. pantu. Gvatemala 2012. gada 28. marta2012. gada 21. jūnija un 2012. gada 27. jūnija vēstulēs iesniedza papildu informāciju, lai pamatotu šo pieprasījumu. |
(4) |
Pieprasījums attiecas uz kopējo gada daudzumu 4 000 tonnām termiski apstrādātu, saldētu un vakuumā iepakotu tunzivju fileju, t. s. “pusliemeņu” (turpmāk “tunzivju filejas”), kas atbilst KN kodam 1604 14 16, uz laikposmu no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. decembrim. |
(5) |
Pieprasījumā norādīts, ka bez atkāpes tiktu ievērojami ietekmēta Gvatemalas zivju apstrādes nozares spēja turpināt preferenciāla tarifa režīmam atbilstīgu tunzivju fileju eksportu uz Savienību. |
(6) |
Tādēļ ir vajadzīga atkāpe, lai dotu Gvatemalai pietiekami daudz laika, lai sagatavotu tās zivju apstrādes nozari atbilstīgi noteikumiem par tunzivju fileju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu. Pietiekamais laiks vajadzīgs, lai Gvatemalas valdība un apstrādes nozares garantētu valsts izcelsmes tunzivju pienācīgu plūsmu. |
(7) |
Ņemot vērā esošo piegādes plūsmu un ražošanas modeļus, būtu jāpiešķir atkāpe attiecībā uz tunzivju fileju, kas atbilst KN kodam ex 1604 14 16, ikgadējo daudzumu 1 975 tonnas. Lai nodrošinātu, ka pagaidu atkāpe būtu ierobežota tikai uz laiku, kāds vajadzīgs, lai Gvatemalā panāktu atbilstību noteikumiem par tunzivju fileju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu, atkāpe būtu jāpiešķir no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam. Kvotu apjoms 2013. gadā būtu jādefinē proporcionāli piešķirtajam atkāpes laikposmam. Līdz ar to kvotu apjomi būtu jānosaka 1 975 tonnas 2012. gadā un 987,5 tonnas 2013. gadā. |
(8) |
Lai nodrošinātu preferenciāla tarifa režīmam atbilstīgu apstrādātu zivju eksporta nepārtrauktību no Gvatemalas uz Savienību, atkāpe būtu jāpiešķir ar atpakaļejošu spēku no 2012. gada 1. janvāra. |
(9) |
Skaidrības labad un lai attiecībā uz tunzivju filejām, kas atbilst KN kodam ex 1604 14 16, varētu izmantot atkāpes sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi nepārprotami noteikt, ka vienīgajiem minēto tunzivju fileju ražošanā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem jābūt tunzivīm, kas atbilst HS pozīcijai 0302 vai 0303. |
(10) |
Regulā (EEK) Nr. 2454/93 ir minēti noteikumi par tarifa kvotu pārvaldību. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic Gvatemalas iestādes, Savienības muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi mutatis mutandis būtu jāpiemēro daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo regulu. |
(11) |
Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tiek izmantota, ir jānosaka Gvatemalas iestādēm pienākums regulāri paziņot Komisijai informāciju par izsniegtajām izcelsmes sertifikātu A veidlapām. |
(12) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Atkāpjoties no 72., 73 un 75.–79. panta Regulā (EEK) Nr. 2454/93, termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi”, kas atbilst KN kodam ex 1604 14 16 un ir ražoti Gvatemalā no nenoteiktas izcelsmes tunzivīm, kas atbilst HS pozīcijai 0302 vai 0303, uzskatāmi par tādiem, kuru izcelsme ir Gvatemalā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šīs regulas 2., 3. un 4. pantā.
2. pants
Atkāpe, kas paredzēta 1. pantā, attiecas uz produktiem, kurus eksportē no Gvatemalas un deklarē laišanai brīvā apgrozībā Savienībā laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam un uz daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā.
3. pants
Šīs regulas pielikumā noteiktos daudzumus pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.
4. pants
Gvatemalas muitas dienesti veic vajadzīgos pasākumus, lai veiktu 1. pantā minēto izstrādājumu eksporta kvantitatīvās pārbaudes.
Izcelsmes sertifikātu A veidlapā, ko saskaņā ar šo regulu izdod Gvatemalas kompetentās iestādes, 4. ailē izdara vienu no šādiem ierakstiem:
— |
“Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) No 1044/2012”; |
— |
“Excepción – Reglamento de Ejecución (UE) no 1044/2012 de la Comisión”. |
Gvatemalas kompetentās iestādes līdz nākošā mēneša beigām pēc katra kalendārā kvartāla Komisijai nosūta ceturkšņa pārskatu par daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo regulu ir izdotas izcelsmes sertifikātu A veidlapa, un šo sertifikātu kārtas numurus.
5. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
(2) OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.
(3) OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.
PIELIKUMS
Kārtas Nr. |
KN kods |
Preču apraksts |
Laikposms |
Daudzums (neto svars tonnās) |
09.1627 |
ex 1604 14 16 |
Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi” |
1.1.2012. līdz 31.12.2012. |
1 975 |
1.1.2013. līdz 30.6.2013. |
987,5 |
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/31 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1045/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, ko izmanto vispārējo tarifu preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Salvadoras īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Eiropas Savienību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un jo īpaši tās 247. pantu,
ņemot vērā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta b) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (3) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra Eiropas Savienība ir piešķīrusi vispārējās tarifa preferences Salvadorai. |
(2) |
Regulā (EEK) Nr. 2454/93 minēta noteiktas izcelsmes produktu jēdziena definīcija, ko izmanto vispārējo tarifa preferenču sistēmā (“VPS”). Minētās regulas 89. pantā paredzēta atkāpe no minētās definīcijas piemērošanas par labu saņēmējām valstīm, kas izmanto VPS. |
(3) |
2012. gada 30. marta vēstulē Salvadora iesniedza pieprasījumu piemērot atkāpi no VPS izcelsmes noteikumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 89. pantu. 2012. gada 20. jūnija un 2012. gada 30. jūlija vēstulēs Salvadora iesniedza papildinformāciju, lai pamatotu lūgumu. |
(4) |
Pieprasījums attiecas uz kopējo gada daudzumu – 4 000 tonnām – termiski apstrādātu, saldētu un vakuumā iepakotu tunzivju fileju, t. s. “pusliemeņu” (turpmāk “tunzivju filejas”), kas atbilst KN kodam 1604 14 16, uz laikposmu no 2012. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. |
(5) |
Pieprasījumā norādīts, ka bez atkāpes tiktu ievērojami ietekmēta Salvadoras zivju apstrādes nozares spēja turpināt preferenciāla tarifa režīmam atbilstīgu tunzivju fileju eksportu uz Savienību. |
(6) |
Tādēļ ir vajadzīga atkāpe, lai dotu Salvadorai pietiekami daudz laika, lai sagatavotu tās zivju apstrādes nozari atbilstīgi noteikumiem par tunzivju fileju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu. Pietiekamais laiks vajadzīgs, lai Salvadoras valdība un apstrādes nozares garantētu valsts izcelsmes tunzivju pienācīgu plūsmu. |
(7) |
Ņemot vērā esošo piegādes plūsmu un ražošanas modeļus, būtu jāpiešķir atkāpe attiecībā uz tunzivju fileju, kas atbilst KN kodam ex 1604 14 16, ikgadējo daudzumu 1 975 tonnas. Lai nodrošinātu, ka pagaidu atkāpe būtu ierobežota tikai uz laiku, kāds vajadzīgs, lai Salvadorā panāktu atbilstību noteikumiem par tunzivju fileju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu, atkāpe būtu jāpiešķir no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam. Kvotu apjoms 2013. gadā būtu jādefinē proporcionāli piešķirtajam atkāpes laikposmam. Līdz ar to kvotu apjomi būtu jānosaka 1 975 tonnas 2012. gadā un 987,5 tonnas 2013. gadā. |
(8) |
Lai nodrošinātu preferenciāla tarifa režīmam atbilstīgu apstrādātu zivju eksporta nepārtrauktību no Salvadoras uz Savienību, atkāpe būtu jāpiešķir ar atpakaļejošu spēku no 2012. gada 1. janvāra. |
(9) |
Skaidrības labad un lai attiecībā uz tunzivju filejām, kas atbilst KN kodam ex 1604 14 16, varētu izmantot atkāpes sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi nepārprotami noteikt, ka vienīgajiem minēto tunzivju fileju ražošanā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem jābūt tunzivīm, kas atbilst HS pozīcijai 0302 vai 0303. |
(10) |
Regulā (EEK) Nr. 2454/93 ir minēti noteikumi par tarifa kvotu pārvaldību. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic Salvadoras iestādes, Savienības muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi mutatis mutandis būtu jāpiemēro daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo regulu. |
(11) |
Lai varētu efektīvāk uzraudzīt, kā šī atkāpe tiek izmantota, ir jānosaka Salvadoras iestādēm pienākums regulāri paziņot Komisijai informāciju par izsniegtajām izcelsmes sertifikātu A veidlapām. |
(12) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Atkāpjoties no 72., 73. un 75.–79. panta Regulā (EEK) Nr. 2454/93, termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi”, kas atbilst KN kodam ex 1604 14 16 un ir ražoti Salvadorā no nenoteiktas izcelsmes tunzivīm, kas atbilst HS pozīcijai 0302 vai 0303, uzskatāmi par tādiem, kuru izcelsme ir Salvadorā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šīs regulas 2., 3. un 4. pantā.
2. pants
Atkāpe, kas paredzēta 1. pantā, attiecas uz produktiem, kurus eksportē no Salvadoras un deklarē laišanai brīvā apgrozībā Savienībā laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam, un uz daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā.
3. pants
Šīs regulas pielikumā noteiktos daudzumus pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.
4. pants
Salvadoras muitas dienesti veic vajadzīgos pasākumus, lai veiktu 1. pantā minēto izstrādājumu eksporta kvantitatīvās pārbaudes.
Izcelsmes sertifikātu A veidlapas, ko saskaņā ar šo regulu izdod Salvadoras kompetentās iestādes, 4. ailē izdara vienu no šādiem ierakstiem:
— |
“Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) No …/2012”, |
— |
“Excepción – Reglamento de Ejecución (UE) No …/2012 de la Comisión”. |
Salvadoras kompetentās iestādes līdz nākamā mēneša beigām pēc katra kalendārā kvartāla Komisijai nosūta ceturkšņa pārskatu par daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo regulu ir izdota izcelsmes sertifikātu A veidlapa, un šo sertifikātu kārtas numurus.
5. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
(2) OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.
(3) OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.
PIELIKUMS
Kārtas Nr. |
KN kods |
Preču apraksts |
Laikposms |
Daudzums (neto svars tonnās) |
09.1629 |
ex 1604 14 16 |
Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi” |
1.1.2012. līdz 31.12.2012. |
1 975 |
1.1.2013. līdz 30.6.2013. |
987,5 |
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/34 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1046/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (1) un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Regula (EK) Nr. 1059/2003 ir reģionālās klasifikācijas tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu saskaņotu reģionālās statistikas datu vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu Savienībā. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1059/2003 5. panta 5. punktu, ja NUTS klasifikācijā izdara grozījumus, attiecīgajai dalībvalstij būtu jānosūta Komisijai jaunā reģionālā sadalījuma laikrindas, lai aizstātu jau nosūtītos datus. Komisijai būtu jāprecizē laikrindu saraksts un garums, ņemot vērā to nodrošināšanas iespējamību. Šīs laikrindas iesniedz divu gadu laikā pēc grozījumu izdarīšanas NUTS klasifikācijā. |
(3) |
NUTS klasifikācija ir grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 31/2011 (2), kas ir spēkā no 2012. gada 1. janvāra. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Dalībvalstis nosūta Komisijai jaunā reģionālā sadalījuma laikrindas saskaņā ar pielikumā norādīto sarakstu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.
(2) OV L 13, 18.1.2011., 3. lpp.
PIELIKUMS
Vajadzīgais sākuma gads atkarībā no statistikas jomas
Joma |
NUTS 2. līmenis |
NUTS 3. līmenis |
Lauksaimniecība – lauksaimniecības konti |
2007 (1) |
|
Lauksaimniecība – dzīvnieku populācija |
2007 |
|
Lauksaimniecība – graudkopība |
2007 |
|
Lauksaimniecība – piena ražošana |
2010 |
|
Lauksaimniecība – lauku saimniecību struktūra |
2007 |
|
Demogrāfija |
1990 (1) |
1990 (1) |
Nodarbinātība, bezdarbs |
2005 |
2005 (1) |
Vide – cietie atkritumi |
2004 |
|
Veselība – nāves cēloņi |
1994 (1) |
|
Veselība – infrastruktūra |
1993 (1) |
|
Veselība – pacienti |
2000 (1) |
|
Mājsaimniecību konti |
2000 |
|
Informācijas sabiedrība |
2007 (1) |
|
Reģionālie konti |
2000 |
2000 |
Zinātne un tehnoloģija – pētījumu un attīstības izdevumi un personāls |
2009 |
|
Tūrisms |
2004 |
2004 |
(1) Sūtīšana nav obligāta.
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/36 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1047/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 attiecībā uz uzturvērtības norāžu sarakstu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 1924/2006 8. panta 1. punkts nosaka, ka uzturvērtības norādes uz pārtikas produktiem ir atļautas tikai tad, ja tās ir ietvertas sarakstā minētās regulas pielikumā, kurā izklāstīti arī to izmantošanas nosacījumi. |
(2) |
Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, it sevišķi ar uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas apritē, un ar patērētāju grupām, tika secināts, ka ir nepieciešams atļauto uzturvērtības norāžu sarakstam pievienot jaunas uzturvērtības norādes un grozīt ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 jau atļauto norāžu izmantošanas nosacījumus. |
(3) |
Sāli lieto kā konservantu un garšas pastiprinātāju. Attīstoties jaunām tehnoloģijām un zinātnes atziņām par sāli kļūstot vispāratzītām, ja vien tas tehniski iespējams, ražotāji cenšas ražot arvien vairāk produktu, kuriem sāls nav pievienots. Tomēr tādu norādi, ka konkrētam pārtikas produktam nav pievienots sāls/nātrijs, pašlaik izmantot nav atļauts. Ņemot vērā, ka veselīguma interesēs atbalsts šādai inovācijai ir īpaši svarīgs, būtu lietderīgi ražotājiem pavērt iespēju informēt patērētājus par šo konkrēto ražošanas procesa aspektu. Lai šāda norāde netiktu izmantota pārtikai ar dabiski augstu nātrija saturu, tā būtu jāizmanto tikai pārtikai ar zemu nātrija saturu. |
(4) |
Eiropas Parlaments 2012. gada 2. februāra rezolūcijā par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 attiecībā uz uzturvērtības norāžu sarakstu, izteica vērtējumu, ka jebkāda jauna uzturvērtības norāde, ar kuru būtu ļauts informēt par mazāku samazinājumu nekā to, kas atļauts ar norādi viegls (“light”), būtu pretrunā tiesību pamatakta mērķim un saturam. |
(5) |
Piesātināto tauku saturu samazināt ir lietderīgi tikai tad, ja tie netiek aizstāti vai ja tie tiek aizstāti ar nepiesātinātajiem taukiem. Piesātināto tauku aizstāšana ar transtaukskābēm veselību labvēlīgi neietekmē, un tāpēc nosacījumi par tādu uzturvērtības norāžu izmantošanu, kas attiecas uz piesātināto tauku satura samazināšanu, būtu jāizstrādā tā, lai izvairītos no pēdējo aizstāšanas ar transtaukskābēm. |
(6) |
Saskaņā ar spēkā esošajiem nosacījumiem norādi par cukuru satura samazinājumu var izmantot pat tad, ja cukuri ir aizstāti ar taukiem un tādējādi ir radīts produkts ar jaunu sastāvu un augstāku enerģētisko vērtību. Tādēļ norādi, ka cukuru saturs ir samazināts, būtu atļaujams izmantot tikai tad, ja pēc jaunā sastāva izstrādes nepaaugstinās pārtikas enerģētiskā vērtība. Atbilstība stingrākiem nosacījumiem, kuros būtu pieprasīts cukuru satura samazinājumam atbilstošs enerģētiskās vērtības samazinājums, būtu panākama tikai ļoti ierobežotam produktu skaitam un attiecīgi stipri ierobežotu norādes izmantojumu. |
(7) |
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1924/2006 pielikums. |
(8) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pret tiem iebilduši, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1924/2006 pielikumu groza atbilstoši šīs regulas pielikumam.
2. pants
Produktus, kas ir laisti tirgū pirms 2014. gada 1. jūnija un kas neatbilst ar šo regulu grozītās Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, drīkst tirgot, līdz beidzas to krājumi.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1924/2006 pielikumu groza šādi:
1) |
pēc ieraksta attiecībā uz norādi “BEZ NĀTRIJA vai BEZ SĀLS” iekļauj šādu ierakstu: “BEZ PIEVIENOTA NĀTRIJA/SĀLS Norādi, ka produktam nav pievienots nātrijs/sāls, un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produkts nesatur pievienotu nātriju/sāli vai kādu citu sastāvdaļu, kam pievienots nātrijs/sāls, un ja nātrija vai tam ekvivalentā sāls saturs produktā nepārsniedz 0,12 g uz 100 g vai 100 ml.”; |
2) |
ierakstā par norādi “SAMAZINĀTS [UZTURVIELAS NOSAUKUMS] SATURS” pievieno šādas daļas: “Norādi “samazināts piesātināto tauku saturs” un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja:
Norādi “samazināts cukuru saturs” un jebkuru norādi, ko patērētājs tā varētu saprast, drīkst izmantot tikai tad, ja produktam, uz kura ir minētā norāde, enerģētiskā vērtība ir tāda pati kā līdzīgam produktam vai mazāka nekā tam.” |
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/38 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1048/2012
(2012. gada 8. novembris)
par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz slimības riska samazināšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 17. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
(2) |
Regulā (EK) Nr. 1924/2006 arī paredzēts, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde nosūta derīgus pieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA), turpmāk “iestāde”. |
(3) |
Pēc pieteikuma saņemšanas iestāde par to nekavējoties informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, kā arī sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi. |
(4) |
Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaujas piešķiršanu. |
(5) |
Pēc tam, kad uzņēmums Cargill Incorporated iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu un pieprasīja īpašumtiesību datu aizsardzību vienai metaanalīzei (2) un informācijai par miežu “betašķiedru” izstrādājuma (BarlivTM ) ražošanas procesu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar miežu beta-glikānu ietekmi uz holesterīna līmeņa pazemināšanu asinīs un samazinātu risku saslimt ar (koronāro) sirds slimību (Jautājums Nr. EFSA-Q-2011-00798) (3). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Miežu beta-glikāns pazemina/samazina holesterīna līmeni asinīs. Holesterīna līmeņa pazemināšana asinīs var samazināt risku saslimt ar (koronāro) sirds slimību.” |
(6) |
Komisija un dalībvalstis 2011. gada 8. decembrī saņēma iestādes atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp miežu beta-glikānu lietošanu pārtikā un ZBL holesterīna koncentrācijas pazemināšanos asinīs. Attiecīgi veselīguma norāde, kas ir saskaņā ar šo secinājumu, būtu jāuzskata par atbilstošu Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā. Metaanalīzi un informāciju par miežu “betašķiedru” izstrādājuma (BarlivTM ) ražošanas procesu, ko pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja aizsargāt ar īpašumtiesībām, iestāde neuzskatīja par vajadzīgu, lai pieņemtu lēmumu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Regulas (EK) Nr. 1924/2006 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā prasība nav izpildīta un līdz ar to nebūtu jānodrošina īpašumtiesību datu aizsardzība. |
(7) |
Pēc tam, kad uzņēmums Valens Int. d.o.o. iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar miežu beta-glikānu ietekmi uz holesterīna līmeņa pazemināšanu asinīs un samazinātu risku saslimt ar (koronāro) sirds slimību (Jautājums Nr. EFSA-Q-2011-00799) (4). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Miežu beta-glikāns pazemina holesterīna līmeni asinīs. Holesterīna līmeņa pazemināšana asinīs var samazināt risku saslimt ar sirds slimību.” |
(8) |
Komisija un dalībvalstis 2011. gada 8. decembrī saņēma iestādes atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp miežu beta-glikānu lietošanu pārtikā un ZBL holesterīna koncentrācijas pazemināšanos asinīs. Attiecīgi veselīguma norāde, kas ir saskaņā ar šo secinājumu, būtu jāuzskata par atbilstošu Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā. |
(9) |
Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 4. punktā ir noteikts – ja atzinums ir labvēlīgs attiecībā uz atļaujas piešķiršanu veselīguma norādei, tajā būtu jāiekļauj konkrētas ziņas. Attiecīgi šai informācijai būtu jābūt minētai šīs regulas pielikumā attiecībā uz atļauto veselīguma norādi, un vajadzības gadījumā tajā būtu jāiekļauj pārskatītais norādes formulējums, īpašie norādes lietošanas nosacījumi un attiecīgā gadījumā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 noteikumiem un atbilstoši iestādes atzinumiem. |
(10) |
Viens no Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķiem ir nodrošināt, lai veselīguma norādes ir patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas patērētājam un saistībā ar iepriekš minēto tiek ņemts vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. Tāpēc gadījumos, kad norāžu formulējums patērētājiem nozīmē to pašu, ko veselīguma norāde, par kuru jau ir izsniegta atļauja, jo tas liecina, ka pastāv tāda pati saikne, kāda ir starp pārtikas produktu kategoriju, pārtikas produktu vai kādu tā sastāvdaļu un veselību, uz to būtu jāattiecina tādi paši lietošanas nosacījumi, kā minēts šīs regulas pielikumā. |
(11) |
Nosakot šajā regulā paredzētos pasākumus, Komisija ņēma vērā atsauksmes, ko tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 6. punktu saņēmusi no pieteikuma iesniedzējiem un sabiedrības pārstāvjiem. |
(12) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebilduši, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Šīs regulas pielikumā minētās veselīguma norādes ir atļauts lietot uz pārtikas produktiem Eiropas Savienības tirgū saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.
2. Šā panta 1. punktā minētās veselīguma norādes iekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.
(2) Harland JI 2011 (nav publicēts). Metaanalīze par miežu beta-glikāna ietekmi uz lipīdiem.
(3) EFSA Journal (2011); 9(12):2470.
(4) EFSA Journal (2011); 9(12):2471.
PIELIKUMS
Atļautā veselīguma norāde
Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi |
Pieteikuma iesniedzējs, adrese |
Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija |
Norāde |
Norādes lietošanas nosacījumi |
Pārtikas produkta lietošanas nosacījumi un/vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums |
Atsauce uz EFSA atzinumu |
14. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā veselīguma norāde, kas attiecas uz slimības riska samazināšanu |
Cargill Incorporated darbojas ar Cargill Health and Nutrition, c/o Cargill R&D Centre Europe, Havenstraat 84, 1800 Vilvoorde, Belgium starpniecību |
Miežu beta-glikāns |
Miežu beta-glikāns pazemina/samazina holesterīna līmeni asinīs. Augsts holesterīna līmenis ir riska faktors saslimšanai ar koronāro sirds slimību. |
Patērētāji jāinformē, ka labvēlīgo ietekmi panāk, katru dienu lietojot pārtikā 3 g miežu beta-glikāna. Norādi drīkst izmantot produktiem, kas satur vismaz 1 g miežu beta-glikāna aprēķinātajā porcijā. |
|
Q-2011-00798 |
Valens Int. d.o.o., Kidričeva ulica 24b, SI-3000 Celje, Slovenia |
Q-2011-00799 |
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/41 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1049/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz poliglicīta sīrupa lietošanu vairākās pārtikas kategorijās
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu un 30. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā iekļauts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
(2) |
Šo sarakstu var grozīt saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2). |
(3) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu var atjaunināt vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai saņemot pieteikumu. |
(4) |
Tika iesniegts pieteikums atļaujai izmantot poliglicīta sīrupu vairākās pārtikas kategorijās, un šis pieteikums ir pieejams dalībvalstīm. |
(5) |
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde izvērtēja poliglicīta sīrupa, ja to lieto kā pārtikas piedevu, nekaitīgumu (3). Tā uzskata, ka pieejamie ķīmiskie un toksikoloģijas dati par poliglicīta sīrupu ir nepietiekami, lai noteiktu pieļaujamo dienas devu. Tomēr tā, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, secina, ka nekas nerada bažas par drošumu attiecībā uz ierosināto lietojumu un lietošanas daudzumiem. |
(6) |
Pastāv tehnoloģiska vajadzība lietot poliglicīta sīrupu kā alternatīvu poliolu citu jau apstiprinātu poliolu vietā. Poliglicīta sīrups nav tik salds un nodrošina lielāku masu, necaurspīdību, saistīšanas spēju un stabilitāti produktiem ar samazinātu enerģētisko vērtību vai produktiem bez cukura. Tādēļ ir lietderīgi atļaut lietot poliglicīta sīrupu norādītajās pārtikas kategorijās un piešķirt šai pārtikas piedevai E numuru E 964. |
(7) |
Saskaņā ar pārejas noteikumiem Komisijas 2011. gada 11. novembra Regulā (ES) Nr. 1129/2011, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu, izveidojot Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu (4), II pielikumu, ar ko izveido Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu un šo pārtikas piedevu lietošanas nosacījumus, piemēro no 2013. gada 1. jūnija. Lai atļautu poliglicīta sīrupa izmantošanu attiecīgajās pārtikas kategorijās pirms minētā datuma, jānosaka agrāks piemērošanas datums attiecībā uz šo pārtikas piedevu. |
(8) |
Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums attiecīgi būtu jāgroza. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.
(2) OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.
(3) EFSA Journal 2009; 7(12):1413.
(4) OV L 295, 12.11.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza šādi:
1) |
B daļas 2. punktā pēc ieraksta par E 962 pievieno šādu ierakstu par E 964:
|
2) |
E daļā attiecīgajās pārtikas produktu kategorijās numurētā secībā pievieno šādus ierakstus par E 964:
|
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/45 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1050/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 231/2012, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas attiecībā uz poliglicīta sīrupu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 14. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), un jo īpaši tās 7. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Regulā (ES) Nr. 231/2012 (3) ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas. |
(2) |
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) sniedza atzinumu par poliglicīta sīrupa kā pārtikas piedevas nekaitīgumu, ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja 2009. gada 24. novembrī ierosinātās specifikācijas (4). Pēc tam šī pārtikas piedeva tika atļauta, pamatojoties uz konkrētu lietojumu, un saskaņā ar Komisijas 2012. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1049/2012, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu par poliglicīta sīrupa lietošanu vairākās pārtikas kategorijās (5), tai piešķirts numurs E 964. Tāpēc būtu jāpieņem specifikācijas attiecībā uz šo pārtikas piedevu. |
(3) |
Jāņem vērā piedevu specifikācijas un analītiskās metodes, ko ierosinājusi Apvienotā FAO/PVO pārtikas piedevu ekspertu komiteja. |
(4) |
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 231/2012. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.
(2) OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.
(3) OV L 83, 22.3.2012., 1. lpp.
(4) EFSA ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām un pārtikai pievienotajiem uzturvielu avotiem (ANS). Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma zinātnisks atzinums par poliglicīta sīrupa kā pārtikas piedevas lietošanu. EFSA Journal 2009; 7(12):1413.
(5) Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 41. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumā pēc ieraksta par E 962 iekļauj ierakstu par E 964:
“POLIGLICĪTA SĪRUPS E 964
Sinonīmi |
Hidrogenētas cietes hidrolizāts, hidrogenētas glikozes sīrups un poliglucīts |
Definīcija |
Maisījums, kas galvenokārt sastāv no maltīta un sorbīta, mazāk no hidrogenēta oligo- un polisaharīdiem, kā arī no maltrotrīta. To ražo, katalītiski hidrogenējot cietes hidrolizāta maisījumu, kas sastāv no glikozes, maltozes un paaugstinātas glikozes polimēriem, līdzīgi katalītiskajai hidrogenācijai, lai ražotu maltīta sīrupu. Iegūtais sīrups ar jonu apmaiņu tiek atsāļots un sabiezināts līdz vēlamajam līmenim. |
Einecs |
|
Ķīmiskais nosaukums |
Sorbīts: D-glucīts |
Maltīts: (α)-D-glikopiranozils-1,4-D-glucīts |
|
Ķīmiskā formula |
Sorbīts: C6H14O6 |
Maltīts: C12H24O11 |
|
Molekulmasa |
Sorbīts: 182,2 |
Maltīts: 344,3 |
|
Pamatviela |
Bez ūdens satur ne mazāk kā 99 % kopējo hidrogenēto saharīdu, ne mazāk kā 50 % paaugstinātas molekulmasas poliolu, ne vairāk kā 50 % maltīta un bez ūdens ne vairāk kā 20 % sorbīta |
Apraksts |
Bezkrāsains, bez smaržas, dzidrs un viskozs šķidrums |
Identifikācija |
|
Šķīdība |
Ļoti labi šķīst ūdenī un nedaudz šķīst etanolā |
Maltīta pārbaude |
Iztur pārbaudi |
Sorbīta pārbaude |
5 g parauga pievieno 7 ml metanola, 1 ml benzaldehīda un 1 ml sālsskābes. Sajauc un maisa ar mehānisko maisītāju līdz kristalizācijas sākumam. Atdala kristālus un izšķīdina 20 ml vāroša ūdens, kam pievienots 1 g nātrija bikarbonāta. Atdala kristālus, skalo 5 ml ūdens un metanola maisījumā (1 pret 2) un ļauj nožūt. Tādā veidā iegūtie monobenzilidīna sorbīta derivāta kristāli kūst no 173 līdz 179 °C. |
Tīrība |
|
Ūdens saturs |
Ne vairāk kā 31 % (Karla Fišera metode) |
Hlorīdi |
Ne vairāk kā 50 mg/kg |
Sulfāti |
Ne vairāk kā 100 mg/kg |
Reducējošie cukuri |
Ne vairāk kā 0,3 % |
Niķelis |
Ne vairāk kā 2 mg/kg |
Svins |
Ne vairāk kā 1 mg/kg” |
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/47 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1051/2012
(2012. gada 8. novembris),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
(2) |
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. novembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta importa vērtība |
0702 00 00 |
AL |
36,4 |
MA |
37,6 |
|
MK |
30,8 |
|
TR |
65,0 |
|
ZZ |
42,5 |
|
0707 00 05 |
AL |
31,8 |
TR |
77,5 |
|
ZZ |
54,7 |
|
0709 93 10 |
TR |
94,7 |
ZZ |
94,7 |
|
0805 20 10 |
PE |
72,2 |
ZA |
152,8 |
|
ZZ |
112,5 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
AR |
96,7 |
HR |
51,5 |
|
PE |
42,6 |
|
TR |
74,9 |
|
UY |
101,2 |
|
ZA |
174,3 |
|
ZZ |
90,2 |
|
0805 50 10 |
AR |
60,7 |
TR |
89,1 |
|
ZA |
98,8 |
|
ZZ |
82,9 |
|
0806 10 10 |
BR |
271,2 |
PE |
308,9 |
|
TR |
153,1 |
|
US |
264,9 |
|
ZZ |
249,5 |
|
0808 10 80 |
CL |
151,5 |
CN |
83,7 |
|
MK |
34,4 |
|
NZ |
136,8 |
|
ZA |
141,9 |
|
ZZ |
109,7 |
|
0808 30 90 |
CN |
90,7 |
TR |
112,8 |
|
ZZ |
101,8 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.
LĒMUMI
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/49 |
PADOMES LĒMUMS
(2012. gada 7. novembris),
ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Dānijas
(2012/693/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
(2) |
Pēc Nils Juhl ANDREASEN kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Rikke EDSJÖ kundze, Senior Consultant, Danish Agriculture and Food Council, tiek iecelta par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2012. gada 7. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/50 |
PADOMES LĒMUMS
(2012. gada 7. novembris),
ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Luksemburgas
(2012/694/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
ņemot vērā Luksemburgas valdības priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
(2) |
Pēc Christian ZEYEN kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Christophe ZEEB kungs, conseiller à la Chambre de commerce du Luxembourg, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2012. gada 7. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.
9.11.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 310/51 |
PADOMES LĒMUMS
(2012. gada 7. novembris),
ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Apvienotās Karalistes
(2012/695/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
tā kā:
(1) |
Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
(2) |
Pēc Sukhdev SHARMA kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Richard BALFE kungs tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2012. gada 7. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
A. D. MAVROYIANNIS
(1) OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.