ISSN 1977-0715 doi:10.3000/19770715.L_2011.319.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
54. sējums |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
STARPTAUTISKI NOLĪGUMI
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/1 |
PADOMES LĒMUMS
(2011. gada 28. novembris)
par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XIII pielikumā (Transports)
(2011/780/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par to, kā īstenot Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1), un jo īpaši tā 1. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “līgums”) XIII pielikumā ir paredzēti īpaši nosacījumi un noteikumi transporta jomā. |
(2) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (2), galvenais mērķis ir panākt un saglabāt vienādi augstu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Savienībā. |
(3) |
Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbība var ietekmēt civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Eiropas Ekonomikas zonā. |
(4) |
Tāpēc Regula (EK) Nr. 216/2008 būtu jāiekļauj līgumā, lai EBTA valstis pilnībā varētu piedalīties Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā. |
(5) |
Regula (EK) Nr. 1592/2002 (3), kas ir iekļauta līgumā, tiek atcelta ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, un tādējādi Regula (EK) Nr. 1592/2002 būtu jāatceļ saistībā ar līgumu. |
(6) |
Būtu attiecīgi jāgroza līguma XIII pielikums. |
(7) |
Tāpēc Savienībai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāieņem nostāja, kas izklāstīta pievienotajā lēmuma projektā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz paredzēto grozījumu līguma XIII pielikumā (Transports), pamatojas uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2011. gada 28. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
K. SZUMILAS
(1) OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.
(2) OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.).
PROJEKTS
EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2011
(… gada …),
ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)
EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, (turpmāk “līgums”), un jo īpaši tā 98. pantu,
tā kā:
(1) |
Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/… (1). |
(2) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (2), galvenais mērķis ir panākt un saglabāt vienādi augstu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Savienībā. |
(3) |
Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbība var ietekmēt civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Eiropas Ekonomikas zonā. |
(4) |
Tāpēc Regula (EK) Nr. 216/2008 būtu jāiekļauj līgumā, lai EBTA valstis pilnībā varētu piedalīties Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā. |
(5) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1592/2002 (3), kas ir iekļauta līgumā, tiek atcelta ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, un tādējādi Regula (EK) Nr. 1592/2002 būtu jāatceļ saistībā ar līgumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Līguma XIII pielikumu groza, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.
2. pants
Regulas (EK) Nr. 216/2008 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā …, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).
4. pants
Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
Briselē, …
EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
priekšsēdētājs
EEZ Apvienotās komitejas sekretāri
(1) OV L …
(2) OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.
(3) OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.
(4) [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]
EBTA valstu deklarācija par EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. …, ar ko Līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK
“Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 cita starpā attiecas uz pilnvarām uzlikt naudas sodus un periodiskus kavējuma maksājumus aviācijas drošības jomā. Šīs regulas iekļaušana neskar institucionālus risinājumus attiecībā uz turpmākiem aktiem, ar kuriem piešķir sankciju piemērošanas pilnvaras.”
PIELIKUMS
EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. …
Līguma XIII pielikumu groza šādi:
1) |
pielikuma 66.a punktam (Padomes Direktīva (EEK) Nr. 3922/91) un 66.r punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/36/EK) pievieno šādu ievilkumu:
|
2) |
pielikuma 68.a punktam (Padomes Direktīva 91/670/EEK) pievieno šādu tekstu: “, kurā grozījumi izdarīti ar:
|
3) |
pielikuma 66.n punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1592/2002) tekstu aizstāj ar šādu tekstu: “32008 R 0216: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.). Regulas noteikumus šā līguma vajadzībām pielāgo šādi:
|
REGULAS
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/8 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1244/2011
(2011. gada 1. decembris),
ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 442/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 442/2011 (2011. gada 9. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Padome 2011. gada 9. maijā pieņēma Padomes Regulu (ES) Nr. 442/2011 par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju. |
(2) |
Ņemot vērā situācijas nopietnību Sīrijā un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/782/KĀDP (2011. gada 1. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (2), Regulas (ES) Nr. 442/2011 II pielikumā iekļautais personu, vienību un struktūru saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām personām un vienībām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Šīs regulas pielikumā uzskaitītās personas un vienības pievieno sarakstam, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 442/2011 II pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
C. ASHTON
(1) OV L 121, 10.5.2011., 1. lpp.
(2) Sk. šā Oficiālā Vēstneša 56. lpp.
PIELIKUMS
Regulas 1. pantā minētās personas un vienības
A. Personas
|
Vārds |
Identifikācijas informācija |
Pamatojums |
Sarakstā iekļaušanas datums |
1. |
Mohammad Al-Jleilati |
dzimis 1945. gadā Damaskā |
Finanšu ministrs; atbildīgs par Sīrijas ekonomiku. |
1.12.2011 |
2. |
Dr. Mohammad Nidal Al-Shaar |
dzimis 1956. gadā Aleppo |
Ekonomikas un tirdzniecības ministrs; atbildīgs par Sīrijas ekonomiku. |
1.12.2011 |
3. |
Ģenerālleitnants Fahid Al-Jassim |
|
Štāba priekšnieks, militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
4. |
Ģenerālmajors Ibrahim Al-Hassan |
|
Štāba priekšnieka vietnieks, militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
5. |
Brigadieris Khalil Zghraybih |
|
14. divīzija. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
6. |
Brigadieris Ali Barakat |
|
Republikas gvardes divīzijas 103. brigāde. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
7. |
Brigadieris Talal Makhluf |
|
Republikas gvardes divīzijas 103. brigāde. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
8. |
Brigadieris Nazih Hassun |
|
Sīrijas Gaisa spēku izlūkdienests. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
9. |
Kapteinis Maan Jdiid |
|
Prezidenta gvarde. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
10. |
Muahmamd Al-Shaar |
|
Politiskās drošības divīzija. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
11. |
Khald Al-Taweel |
|
Politiskās drošības divīzija. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
12. |
Ghiath Fayad |
|
Politiskās drošības divīzija. Militārpersona; tieši iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
B. Vienības
|
Nosaukums |
Identifikācijas informācija |
Pamatojums |
Sarakstā iekļaušanas datums |
|||||
1. |
Cham Press TV |
|
Televīzijas kanāls, kas piedalās dezinformācijas kampaņās un aicina uz vardarbību pret demonstrantiem. |
1.12.2011 |
|||||
2. |
Al Watan |
|
Preses izdevums, kas piedalās dezinformācijas kampaņās un aicina uz vardarbību pret demonstrantiem. |
1.12.2011 |
|||||
3. |
Sīrijas izglītības un pētījumu centrs (CERS) (pazīstams arī kā CERS, Centre d’Etude et de Recherche Scientifique; pazīstams arī kā SSRC, Scientific Studies and Research Center; pazīstams arī kā Centre de Recherche de Kaboun) |
Barzeh Street, PO Box 4470, Damas |
Palīdz Sīrijas armijai iegādāties materiālus, kas tiek tieši izmantoti protestētāju novērošanā un represijās. |
1.12.2011 |
|||||
4. |
Business Lab |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
|||||
5. |
Industrial Solutions |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
|||||
6. |
Mechanical Construction Factory (MCF) |
P.O. Box 35202, Industrial Zone, Al-Qadam Road, Damas |
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
|||||
7. |
Syronics – Syrian Arab Co. for Electronic Industries |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
|||||
8. |
Handasieh – Organization for Engineering Industries |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
|||||
9. |
Syria Trading Oil Company (Sytrol) |
Prime Minister Building, 17 Street Nissan, Damascus, Sīrija |
Valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas pilnībā atbildīgs par visu naftas eksportu no Sīrijas. Finansiāli atbalsta režīmu. |
1.12.2011 |
|||||
10. |
General Petroleum Corporation (GPC) |
|
Valsts īpašumā esošs naftas uzņēmums. Finansiāli atbalsta režīmu. |
1.12.2011 |
|||||
11. |
Al Furat Petroleum Company |
|
Kopuzņēmums, kurā 50 % pieder GPC. Finansiāli atbalsta režīmu. |
1.12.2011 |
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/11 |
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1245/2011
(2011. gada 1. decembris),
ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 961/2010, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 961/2010 (2010. gada 25. oktobris), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 961/2010 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu. |
(2) |
Padome ir pilnībā pārskatījusi Regulas (ES) Nr. 961/2010 VIII pielikumā iekļauto personu, vienību un struktūru sarakstu, uz kurām attiecas minētās regulas 16. panta 2. punkts. To darot, Padome ņēma vērā attiecīgo personu, vienību un struktūru iesniegtos apsvērumus. |
(3) |
Padome secināja, ka attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 961/2010 VIII pielikumā uzskaitītajām personām, vienībām un struktūrām būtu jāturpina attiecināt īpaši ierobežojoši pasākumi, kas paredzēti minētajā regulā. |
(4) |
Padome ir arī secinājusi, ka būtu jāgroza ieraksti attiecībā uz dažām vienībām, kas iekļautas Regulas (ES) Nr. 961/2010 VIII pielikumā. |
(5) |
Turklāt, ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. oktobrī paustās nerimtīgās bažas par Irānas kodolprogrammu un raķešu programmu paplašināšanu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/783/KĀDP (2011. gada 1. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (2), Regulas (ES) Nr. 961/2010 VIII pielikumā iekļautais personu, vienību un struktūru saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošus pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām personām un vienībām. |
(6) |
Attiecīgi būtu jāatjaunina to personu, vienību un struktūru saraksts, kuras ir minētas Regulas (ES) Nr. 961/2010 16. panta 2. punktā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 961/2010 VIII pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
C. ASHTON
(1) OV L 281, 27.10.2010., 1. lpp.
(2) Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 71 lappusi.
PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 961/2010 VIII pielikumu groza šādi:
1) |
regulas VIII pielikumā iekļauto sarakstu papildina ar šādām personām un vienībām: I. Personas un vienības, kas iesaistītas ar kodolenerģiju vai ballistiskajām raķetēm saistītās darbībās A. Personas
B. Vienības
II. Islāma revolucionāro gvardu korpuss (Islamic Revoluationary Guard Corps - IRGC) A. Personas
B. Vienības
III. Irānas Islāma Republikas kuģniecības uzņēmums (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL) A. Personas
B. Vienības
|
2) |
turpmāk norādīto vienību ierakstus aizstāj ar turpmāk izklāstītajiem ierakstiem: I. Personas un vienības, kas iesaistītas ar kodolenerģiju vai ballistiskajām raķetēm saistītās darbībās B. Vienības
III. Irānas Islāma Republikas kuģniecības uzņēmumi (IRISL) B. vienības
|
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/32 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1246/2011
(2011. gada 29. novembris)
par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mantecados de Estepa (AĢIN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Mantecados de Estepa ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
(2) |
Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 29. novembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Dacian CIOLOȘ
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(2) OV C 32, 1.2.2011., 22. lpp.
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 510/2006 I pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti:
2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi
SPĀNIJA
Mantecados de Estepa (AĢIN)
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/34 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1247/2011
(2011. gada 29. novembris)
par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
(2) |
Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību |
(3) |
Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. slejā norādīto KN kodu atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam. |
(4) |
Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. slejā norādīto KN kodu.
2. pants
Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 29. novembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Algirdas ŠEMETA
(1) OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.
(2) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
PIELIKUMS
Preču apraksts |
Klasifikācija (KN kods) |
Pamatojums |
||
(1) |
(2) |
(3) |
||
|
8538 90 99 |
Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.b piezīmi un KN kodu 8538, 8538 90 un 8538 90 99 formulējumu. Tā kā modulis ir saskarne starp ārējām ierīcēm un ciparu kontroles aparātiem, kas minēti pozīcijā 8537, klasifikācija pozīcijā 8471 kā ievades ierīce nav iespējama. Tā kā modulis saņem, pārveido, apstrādā un sūta elektriskos signālus uz PLC, klasifikācija pozīcijā 8536 kā slēdzis vai relejs pieslēgšanai elektriskajām ķēdēm nav iespējama. Tā kā modulis pats nekontrolē ārējās ierīces, bet ir tikai saskarne starp minētajām ierīcēm un PLC, klasifikācija pozīcijā 8537 kā elektriskais kontroles aparāts nav iespējama. Tā kā analogciparu pārveidošana ir tikai starpprocess, klasifikācija pozīcijā 8543 kā elektriskās mašīnas un aparāti ar īpašām funkcijām, kas nav minēti vai iekļauti citur 85. nodaļā, nav iespējama. Tā kā moduli paredzēts izmantot, lai saņemtu, pārveidotu un apstrādātu signālus, kas ir mērījumi, kuri saņemti no ārējām ierīcēm, un nosūtītu tos PLC, modulis ir būtisks to PLC darbībai, kas minēti pozīcijā 8537. Tāpēc izstrādājums ir klasificējams pozīcijā 8538 kā detaļas aparātiem, kas minēti pozīcijā 8535 līdz 8537. |
||
|
8538 90 99 |
Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.b piezīmi un KN kodu 8538, 8538 90 un 8538 90 99 formulējumu. Tā kā modulis ir saskarne starp ārējām ierīcēm un ciparvadības aparātiem, kas minēti pozīcijā 8537, klasifikācija pozīcijā 8471 kā izvades ierīce nav iespējama. Tā kā modulis saņem, pārveido, apstrādā un sūta elektriskos signālus ārējām ierīcēm, klasifikācija pozīcijā 8536 kā slēdzis vai relejs pieslēgšanai elektriskajām ķēdēm nav iespējama. Izvades savienojuma punkti (ko veido elektromagnētiskie releji) ir tikai daļa no moduļa, kas bez savienojuma punktiem vēl sastāv no maģistrāles saskarnes, procesora un ciparanalogu pārveidotāja. Turklāt modulis pats nevada ārējās ierīces, bet tikai ir saskarne starp PLC un minētajām ierīcēm. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 8537 kā elektrisks kontroles aparāts nav iespējama. Tā kā ciparanalogu pārveidošana ir tikai starpprocess, klasifikācija pozīcijā 8543 kā elektriskās mašīnas un aparāti ar īpašām funkcijām, kas nav minēti vai iekļauti citur 85. nodaļā, nav iespējama. Tā kā moduli paredzēts izmantot, lai saņemtu, apstrādātu un pārveidotu signālus, kas ir “ieslēgt/izslēgt” signāli, kuri saņemti no PLC, un nosūtītu tos ārējām ierīcēm, modulis ir būtisks to PLC darbībai, kas minēti pozīcijā 8537. Tāpēc šis izstrādājums ir klasificējams pozīcijā 8538 kā detaļas aparātiem, kas minēti pozīcijā 8535 līdz 8537. |
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/37 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1248/2011
(2011. gada 29. novembris)
par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
(2) |
Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību |
(3) |
Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. slejā norādīto KN kodu atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam. |
(4) |
Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. slejā norādīto KN kodu.
2. pants
Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 29. novembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Algirdas ŠEMETA
(1) OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.
(2) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
PIELIKUMS
Preču apraksts |
Klasifikācija (KN kods) |
Pamatojums |
||||||||
(1) |
(2) |
(3) |
||||||||
Iekārta lietošanai liftā, tās izmēri ir aptuveni 83 × 70 × 30 cm, tās svars ir 418 kg (tā sauktā “bezpārnesumu vilces iekārta”), un tā sastāv no:
Iekārtu uzstāda lifta šahtā lifta kabīnes pacelšanai un nolaišanai. |
8425 31 00 |
Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.a piezīmi un KN kodu 8425 un 8425 31 00 formulējumu. Iekārta sastāv no elektromotora un skriemeļa uz motora vārpstas. Ņemot vērā tās īpašības, tā jāuzskata par vinču, kas minēta pozīcijā 8425. Bremžu sistēmas klātbūtne vai kabeļa vai siksnas trūkums neizslēdz iekārtas klasificēšanu kā vinču (sk. arī HS klasifikācijas atzinumu 8425.31/1). Drošības uzraudzības sistēmas klātbūtne nemaina vinčas īpašības. Tāpēc klasificēšana pie lifta daļām pozīcijā 8431 nav iespējama. Tāpēc iekārta ir klasificējama ar KN kodu 8425 31 00 kā vinča, kas darbināma ar elektromotoru. |
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/39 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1249/2011
(2011. gada 29. novembris)
par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
(2) |
Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
(3) |
Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. slejā norādīto KN kodu atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam. |
(4) |
Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
(5) |
Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. slejā norādīto KN kodu.
2. pants
Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 29. novembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Algirdas ŠEMETA
(1) OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.
(2) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
PIELIKUMS
Preču apraksts |
Klasifikācija (KN kods) |
Pamatojums |
||||||||||||||
(1) |
(2) |
(3) |
||||||||||||||
Pārvietojama ar akumulatoru darbināma ierīce videotveršanai un ierakstīšanai, kuras izmēri ir aptuveni 10 × 5,5 × 2 cm (t. s. kabatas izmēra videoierakstītājs) un kura sastāv no:
Ar ierīci iespējams tikai tvert un ierakstīt no attēlu sekvencēm veidotus MPEG4-AVI formāta videofailus. Videoieraksta ar 640 × 480 pikseļu lielu izšķirtspēju ieraksta ātrums ir 30 kadri sekundē, maksimālais ilgums – divas stundas. Aparāta ierakstītās videosekvences var caur USB saskarni pārnest uz automātiskās datu apstrādes (ADA) iekārtu, nemainot videofailu formātu, vai caur AV saskarni – uz digitālo videoierakstītāju, monitoru vai uz televizoru. Uz ierīci, izmantojot USB saskarni, videofailus var pārnest no ADA iekārtas. |
8525 80 99 |
Klasifikāciju nosaka pēc kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgā interpretācijas noteikuma un KN kodu 8525, 8525 80 un 8525 80 99 apraksta. Ar ierīci var tikai ierakstīt video, tāpēc to nav iespējams klasificēt kā digitālo kameru ar KN kodu 8525 80 30. Ņemot vērā tās īpašības, ierīce ir videokamera. Tā kā ar ierīci var ierakstīt videofailus, kuru avots nav iebūvētā televīzijas kamera, tad to nav iespējams klasificēt ar KN kodu 8525 80 91 kā videokameru, ar kuru var ierakstīt tikai skaņu un ar televīzijas kameru uzņemtus attēlus. Tāpēc tā jāklasificē ar KN kodu 8525 80 99 kā cita videokamera. |
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/41 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1250/2011
(2011. gada 29. novembris)
par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Πατάτα Νάξου (Patata Naxou) (AĢIN))
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Grieķijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Πατάτα Νάξου (Patata Naxou) ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
(2) |
Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 29. novembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
Komisijas loceklis
Dacian CIOLOȘ
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(2) OV C 91, 23.3.2011., 15. lpp.
PIELIKUMS
Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:
1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
GRIEĶIJA
Πατάτα Νάξου (Patata Naxou) (AĢIN)
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/43 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1251/2011
(2011. gada 30. novembris),
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, 2004/18/EK un 2009/81/EK attiecībā uz to piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 69. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (2), un jo īpaši tās 78. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (3), un jo īpaši tās 68. pantu,
tā kā:
(1) |
Padome ar 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (4), noslēdza Nolīgumu par valsts iepirkumu (turpmāk tekstā “Nolīgums”). Nolīgumu piemēro visiem iepirkumu līgumiem, kuru vērtība sasniedz vai pārsniedz summas (turpmāk tekstā “robežvērtības”), kas ir paredzētas Nolīgumā un noteiktas kā īpašas aizņēmumtiesības. |
(2) |
Viens no Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK mērķiem ir ļaut līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas piemēro minētās direktīvas, vienlaikus ievērot Nolīgumā paredzētās saistības. Lai to panāktu, būtu jāsaskaņo minētajās direktīvās paredzētās robežvērtības publisko iepirkumu līgumiem, uz kuriem attiecas arī Nolīgums, lai nodrošinātu to atbilstību Nolīgumā noteikto robežvērtību euro ekvivalentiem, kas noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim. |
(3) |
Konsekvences labad ir lietderīgi saskaņot arī tās robežvērtības Direktīvās 2004/17/EK un 2004/18/EK, kuras nav ietvertas Nolīgumā. Tajā pašā laikā robežvērtības, kas noteiktas Direktīvā 2009/81/EK, jāsaskaņo ar pārskatītajām robežvērtībām, kas noteiktas Direktīvas 2004/17/EK 16. pantā. |
(4) |
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2004/17/EK, 2004/18/EK un 2009/81/EK, |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasakumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Direktīvu 2004/17/EK groza šādi:
1) |
direktīvas 16. pantu groza šādi:
|
2) |
direktīvas 61. pantu groza šādi:
|
2. pants
Direktīvu 2004/18/EK groza šādi:
1) |
direktīvas 7. pantu groza šādi:
|
2) |
direktīvas 8. panta pirmo daļu groza šādi:
|
3) |
direktīvas 56. pantā summu “EUR 4 845 000” aizstāj ar summu “EUR 5 000 000”; |
4) |
direktīvas 63. panta 1. punkta pirmajā daļā summu “EUR 4 845 000” aizstāj ar summu “EUR 5 000 000”; |
5) |
direktīvas 67. panta 1. punktu groza šādi:
|
3. pants
Direktīvas 2009/81/EK 8. pantu groza šādi:
1) |
minētā panta a) punktā summu “EUR 387 000” aizstāj ar summu “EUR 400 000”; |
2) |
minētā panta b) punktā summu “EUR 4 845 000” aizstāj ar summu “EUR 5 000 000”. |
4. pants
Šī regula stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 30. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.
(2) OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.
(3) OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.
(4) OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/45 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1252/2011
(2011. gada 30. novembris),
ar ko nosaka aizliegumu Nīderlandes karoga kuģiem zvejot jūrasvelnus VII zonā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
(2) |
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
(3) |
Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Kvotas pilnīga apguve
Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.
2. pants
Aizliegumi
Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 30. novembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore
Lowri EVANS
(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
(2) OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Nr. |
76/T&Q |
Dalībvalsts |
Nīderlande |
Krājums |
ANF/07. |
Suga |
Jūrasvelni (Lophiidae) |
Zona |
VII |
Datums |
11.11.2011. |
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/47 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1253/2011
(2011. gada 1. decembris),
ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un (EK) Nr. 1064/2009 par Savienības importa tarifu kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz labību, kas importēta no trešām valstīm
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu saistībā ar tās 4. pantu,
tā kā:
(1) |
Ar 1. pantu Komisijas 2003. gada 29. decembra Regulā (EK) Nr. 2305/2003, ar ko atklāj un nosaka Kopienas tarifu kvotu pārvaldīšanu miežu importam no trešajām valstīm (2), atver gada importa tarifa kvotu 306 215 tonnām miežu ar KN kodu 1003 00. |
(2) |
Ar 1. pantu Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 969/2006 par Kopienas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz trešo valstu izcelsmes kukurūzas ievedumiem (3) atver gada importa tarifa kvotu 242 074 tonnām kukurūzas ar KN kodu 1005 10 90 un KN kodu 1005 90 00. |
(3) |
Ar 2. pantu Komisijas 2008. gada 30. oktobra Regulā (EK) Nr. 1067/2008 par Kopienas tarifa kvotas atklāšanu un pārvaldīšanu parastajiem kviešiem, izņemot augstākā labuma parastos kviešus, no trešām valstīm un izņēmumiem no Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) atver gada importa tarifa kvotu 2 989 240 tonnām parasto kviešu ar KN kodu 1001 90 99 citas, nevis augstākās kvalitātes kviešiem. |
(4) |
Ar 1. pantu Komisijas 2009. gada 4. novembra Regulā (EK) Nr. 1064/2009, ar ko atver Kopienas importa tarifa kvotu trešo valstu izcelsmes iesala miežiem un paredz tās pārvaldību (5), atver gada importa tarifa kvotu 50 000 tonnām iesala miežu ar KN kodu 1003 00, kuri paredzēti tāda alus ražošanai, ko iztur mucās ar dižskābarža skaidām. |
(5) |
Vienošanās starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku vēstuļu apmaiņas formā par muitas tarifiem, kas noteikti XXIV panta 6. punktā un XXVIII pantā 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT), attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstā iekļauto koncesiju grozījumiem sakarā ar to iestāšanos Eiropas Savienībā (6) (turpmāk “Vienošanās”), ko apstiprināja ar Padomes Lēmumu 2011/769/ES (7), konkrēti paredz attiecīgajām Savienības tarifu kvotām pievienot 122 790 tonnu parasto kviešu (vidējas un zemas kvalitātes), 890 tonnu miežu, 890 tonnu iesala miežu, kā arī 35 914 tonnu kukurūzas. |
(6) |
Komisijas 2011. gada 27. septembra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1006/2011, ar kuru groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (8), paredzēts, ka no 2012. gada 1. janvāra KN kodi attiecībā uz labību būs grozīti. |
(7) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un (EK) Nr. 1064/2009. |
(8) |
Lai nodrošinātu kvotu efektīvu administratīvu pārvaldību, būtu jānosaka, ka šī regula piemērojama ar 2012. gada 1. janvāri. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 2305/2003 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Ar šo atklāj importa tarifa kvotu 307 105 tonnām miežu ar KN kodu 1003 (kārtas nr. 09.4126).”
2. pants
Regulu (EK) Nr. 969/2006 groza šādi:
1) |
1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Ar šo atver importa tarifa kvotu 277 988 tonnām kukurūzas ar KN kodu 1005 10 90 un 1005 90 00 (kārtas nr. 09.4131).”; |
2) |
regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Kvotu iedala divos pusgada apakšperiodos pa 138 994 tonnām katrā, aptverot šādus laika posmus:
|
3. pants
Regulu (EK) Nr. 1067/2008 groza šādi:
1) |
regulas 1. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 135. panta un 136. panta 1. punkta, ievedmuitas nodokli parastajiem kviešiem ar KN kodu 1001 99 00, izņemot augstākā labuma parastos kviešus, kas definēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 642/2010 (9) II pielikumā, nosaka uz šīs regulas atklātās kvotas pamata. |
2) |
regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Katru gadu 1. janvārī atver tarifa kvotu 3 112 030 tonnām mīksto kviešu ar KN kodu 1001 99 00, izņemot augstas kvalitātes mīkstos kviešus.”; |
3) |
regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Kopējo ievešanas tarifa kvotu iedala četrās apakškvotās:
|
4) |
regulas 4. panta 2. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:
|
4. pants
Regulas (EK) Nr. 1064/2009 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Ar šo regulu atver importa tarifa kvotu 50 890 tonnām iesala miežu, uz kuriem attiecas KN kods 1003 un kuri paredzēti tāda alus ražošanai, ko iztur mucās ar dižskābarža skaidām. Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.0076.”
5. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 1. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 342, 30.12.2003., 7. lpp.
(3) OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.
(4) OV L 290, 31.10.2008., 3. lpp.
(5) OV L 291, 7.11.2009., 14. lpp.
(6) OV L 317, 30.11.2011., 11. lpp.
(7) OV L 317, 30.11.2011., 10. lpp.
(8) OV L 282, 28.10.2011., 1. lpp.
(9) OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.”;
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/49 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1254/2011
(2011. gada 1. decembris),
ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2011. gada 2. decembrī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 1. decembrī
Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta ievešanas vērtība |
0702 00 00 |
AL |
62,0 |
IL |
98,1 |
|
MA |
39,4 |
|
MK |
68,6 |
|
TN |
143,0 |
|
TR |
85,0 |
|
ZZ |
82,7 |
|
0707 00 05 |
EG |
193,3 |
TR |
92,8 |
|
ZZ |
143,1 |
|
0709 90 70 |
MA |
35,4 |
TR |
131,7 |
|
ZZ |
83,6 |
|
0805 20 10 |
MA |
74,6 |
ZZ |
74,6 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
HR |
34,1 |
IL |
79,1 |
|
TR |
84,0 |
|
UY |
71,0 |
|
ZZ |
67,1 |
|
0805 50 10 |
TR |
62,9 |
ZZ |
62,9 |
|
0808 10 80 |
CA |
120,5 |
CL |
90,0 |
|
CN |
74,9 |
|
MK |
36,4 |
|
US |
107,2 |
|
ZA |
180,1 |
|
ZZ |
101,5 |
|
0808 20 50 |
CN |
59,0 |
TR |
133,1 |
|
ZZ |
96,1 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.
LĒMUMI
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/51 |
PADOMES LĒMUMS 2011/781/KĀDP
(2011. gada 1. decembris)
par Eiropas Savienības Policijas misiju (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
tā kā:
(1) |
Padome 2009. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2009/906/KĀDP (1) par Eiropas Savienības Policijas misiju (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH). Minētais lēmums zaudē spēku 2011. gada 31. decembrī. |
(2) |
EUPM būtu jāturpina līdz 2012. gada 30. jūnijam. |
(3) |
EUPM vadības un kontroles struktūrai nevajadzētu ietekmēt misijas vadītāja līgumsaistības ar Komisiju, īstenojot EUPM budžetu. |
(4) |
EUPM vajadzībām būtu jāaktivizē Informācijas analīzes un sakaru centrs. |
(5) |
EUPM īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu traucēt sasniegt Savienības ārējās darbības mērķus, kuri ir izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Misija
1. Bosnijā un Hercegovinā (BiH) izvērsto Eiropas Savienības Policijas misiju (EUPM), kas ir izveidota ar Vienoto rīcību 2002/210/KĀDP (2), turpina laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam.
2. EUPM darbojas saskaņā ar 2. pantā izklāstīto pamatuzdevumu un veic 3. pantā izklāstītos svarīgākos uzdevumus.
2. pants
Pamatuzdevums
EUPM – kā daļa no plašākas tiesiskuma pieejas BiH un visā reģionā – atbalsta attiecīgas BiH tiesībaizsardzības iestādes un krimināltiesību sistēmu, tām apkarojot organizēto noziedzību un korupciju, stiprinot policijas un prokuratūras sadarbību un sekmējot reģionālo un starptautisko sadarbību.
EUPM sniedz operatīvus ieteikumus Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim (ESĪP), palīdzot viņam pildīt uzdevumus. Ar savu darbu un izmantojot kontaktus visā BiH, EUPM dod ieguldījumu plašākos centienos nodrošināt, lai Savienība būtu pilnīgi informēta par Bosnijas un Hercegovinas notikumiem.
Lai beigtu misiju, EUPM sagatavo pārējo galveno uzdevumu nodošanu ESĪP birojam.
EUPM atbalsta kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) noliktavu pagaidu režīmu, kamēr tiek izveidots pastāvīgais noliktavu režīms.
3. pants
Svarīgākie misijas uzdevumi
Lai EUPM īstenotu tai uzticētos mērķus, svarīgākie misijas uzdevumi ir šādi:
1) |
sniegt stratēģiskus ieteikumus tiesībaizsardzības iestādēm un politiskām iestādēm BiH attiecībā uz organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu; |
2) |
veicināt un sekmēt koordinācijas un sadarbības mehānismus gan vertikāli, gan horizontāli starp attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm, īpašu uzmanību pievēršot valsts mēroga tiesībaizsardzības iestādēm; |
3) |
nodrošināt EUPM uzdevumu sekmīgu nodošanu ESĪP birojam; |
4) |
veicināt Savienības un dalībvalstu pasākumu koordināciju tiesiskuma jomā. |
4. pants
Misijas struktūra
1. EUPM ir šādi elementi:
a) |
galvenais štābs atrodas Sarajevā, un tajā ir misijas vadītājs, kā arī saskaņā ar operācijas plānu (OPLAN) paredzētais personāls; |
b) |
četri vietējie biroji atrodas Sarajevā, Banjalukā, Mostarā un Tuzlā. |
2. Uz minētajiem elementiem attiecas sīkāk izstrādāti OPLAN paredzēti mehānismi.
5. pants
Civilais operāciju komandieris
1. Civilās plānošanas un īstenošanas centra direktors ir EUPM civilais operāciju komandieris.
2. Civilais operāciju komandieris īsteno stratēģisku EUPM vadību un kontroli Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē saskaņā ar tās stratēģiskajām norādēm un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vispārējā vadībā.
3. Civilais operāciju komandieris nodrošina Padomes un PDK lēmumu pienācīgu un efektīvu īstenošanu, tostarp vajadzības gadījumā dodot stratēģiskus norādījumus misijas vadītājam un sniedzot viņam ieteikumus un tehnisku atbalstu.
4. Norīkotais personāls turpina darboties norīkotājas valsts iestāžu vai attiecīgas Savienības iestādes pilnīgā pakļautībā. Valstu iestādes nodod sava personāla, grupu un vienību darbības kontroli civilajam operāciju komandierim.
5. Civilajam operāciju komandierim ir vispārēja atbildība par to, lai nodrošinātu, ka Savienības pienākums rūpēties par personālu tiek pienācīgi izpildīts.
6. Vajadzības gadījumā civilais operāciju komandieris un ESĪP savstarpēji apspriežas.
6. pants
Misijas vadītājs
1. Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPM vadību un kontroli operācijas vietā un to īsteno.
2. Misijas vadītājs pēc civilā operāciju komandiera norādījumiem īsteno nosūtītāju valstu personāla, grupu un vienību vadību un kontroli, kā arī atbild par administratīviem un apgādes jautājumiem, arī par EUPM rīcībā nodotiem aktīviem, līdzekļiem un informāciju.
3. Misijas vadītājs dod norādes visam EUPM personālam, lai uz vietas efektīvi īstenotu EUPM, uzņemoties tās darba koordināciju un ikdienas vadību saskaņā ar stratēģiskiem civilā operāciju komandiera norādījumiem.
4. Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPM budžeta izpildi. Šajā nolūkā misijas vadītājs slēdz līgumu ar Komisiju.
5. Misijas vadītājs ir atbildīgs par personāla disciplināru kontroli. Norīkoto darbinieku disciplināro uzraudzību īsteno attiecīgā valsts vai Savienības iestāde.
6. Misijas vadītājs pārstāv EUPM operāciju teritorijā un nodrošina tās pienācīgu pamanāmību.
7. Misijas vadītājs attiecīgā gadījumā saskaņo rīcību ar citiem Savienības darbību veicējiem, kas darbojas uz vietas. Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs uz vietas saņem politiskas norādes no ESĪP.
7. pants
EUPM personāls
1. EUPM personāla skaits un kompetence atbilst 2. pantā izklāstītajam pamatuzdevumam, 3. pantā izklāstītajiem svarīgākajiem misijas uzdevumiem un 4. pantā izklāstītajai struktūrai.
2. EUPM personālu galvenokārt norīko dalībvalstis vai Savienības iestādes. Katra dalībvalsts vai Savienības iestāde sedz ar tās norīkotajiem darbiniekiem saistītās izmaksas, arī ceļa izdevumus uz dislokācijas vietu un no tās, algas, medicīniskās aprūpes izdevumus un pabalstus, izņemot attiecīgas dienasnaudas, kā arī piemaksas par grūtībām un risku.
3. Vajadzības gadījumā EUPM uz līguma pamata var pieņemt darbā arī starptautisku civilu personālu un vietēju personālu, ja vajadzīgos uzdevumus nevar veikt dalībvalstu norīkots personāls. Izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja no dalībvalstīm nav pieteikušies kvalificēti darbinieki, attiecīgā gadījumā uz līguma pamata var pieņemt darbā iesaistītu trešo valstu valstspiederīgos.
4. Personāls ievēro īpašus misijai paredzētus obligātos operatīvos drošības standartus un misijas drošības plānu, kas atbilst Savienības drošības politikai uz vietas. Ciktāl tas attiecas uz tādas klasificētas ES informācijas aizsardzību, kuru personālam uztic pienākumu izpildes gaitā, viss personāls ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (3).
8. pant
Misijas un EUPM personāla statuss
1. Veic vajadzīgos pasākumus, lai EUPM darbības laikā spēku nezaudētu 2002. gada 4. oktobra Nolīgums starp Savienību un BiH par EUPM darbību BiH.
2. Valsts vai Savienības iestāde, kas ir norīkojusi kādu personāla locekli, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar norīkojumu, ja sūdzību iesniedz personāla loceklis vai ir saņemta sūdzība par viņu. Attiecīgā valsts vai Savienības iestāde ir atbildīga par lietas ierosināšanu pret norīkoto personu.
3. Nodarbinātības nosacījumus un starptautiskā un vietējā civilā personāla tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko misijas vadītājs noslēdz ar personāla locekļiem.
9. pants
Komandķēde
1. EUPM kā krīzes pārvarēšanas operācijas struktūrai ir vienota komandķēde.
2. Padomes un AP uzdevumā PDK politiski kontrolē EUPM un nosaka tās stratēģisko virzību.
3. Civilais operāciju komandieris PDK politiskā kontrolē un saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm, un AP vadībā ir stratēģisks EUPM komandieris un tādā statusā dod norādes misijas vadītājam, kā arī viņu konsultē un tehniski atbalsta.
4. Civilais operāciju komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.
5. Misijas vadītājs operācijas vietā vada un kontrolē EUPM un darbojas civilā operāciju komandiera tiešā pakļautībā.
10. pants
Politiska kontrole un stratēģiska vadība
1. Padomes un AP vārdā PDK politiski kontrolē un stratēģiski vada EUPM. Ar šo Padome pilnvaro PDK šajā sakarā pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar LES 38. panta trešo daļu. Šis pilnvarojums ietver tiesības pēc AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un grozīt operācijas koncepciju (CONOPS) un OPLAN. Padome patur tiesības pieņemt lēmumus par EUPM mērķiem un darbības izbeigšanu.
2. PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.
3. PDK regulāri un pēc vajadzības saņem civilā operāciju komandiera un misijas vadītāja ziņojumus par jautājumiem, kas ir viņu kompetencē.
11. pants
Trešo valstu dalība
1. Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas patstāvību un vienoto organizatorisko sistēmu, trešās valstis var uzaicināt piedalīties EUPM, ja tās sedz ar savu norīkoto personālu saistītas izmaksas, arī algas, visu risku apdrošināšanu, dienasnaudas un ceļa izdevumus uz BiH un no tās, kā arī vajadzības gadījumā piedalās EUPM darbības izmaksu segšanā.
2. Trešām valstīm, kas piedalās EUPM, operāciju ikdienas vadībā ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm.
3. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus par dalības piedāvājumu pieņemšanu un izveidot Palīdzības sniedzēju komiteju.
4. Sīki izstrādātus mehānismus attiecībā uz trešo valstu dalību paredz nolīgumos, ko noslēdz saskaņā ar LES 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu. AP var risināt sarunas par tādiem nolīgumiem. Ja Savienība ar kādu trešo valsti noslēdz nolīgumu, kurā paredz sistēmu attiecīgās trešās valsts dalībai Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro saistībā ar EUPM.
12. pants
Finanšu mehānismi
1. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar EUPM saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam, ir EUR 5 250 000.
2. Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Saskaņā ar Finanšu regulu misijas vadītājs var slēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, iesaistītām trešām valstīm un citiem starptautiskiem dalībniekiem par EUPM ekipējuma, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu. Misijas vadītājs ir atbildīgs par noliktavas pārvaldību, kurā glabājas izmantojamās iekārtas, kas var tikt izmantotas arī steidzamām vajadzībām sakarā ar KDAP dislocēšanu. Piegādes konkursos var piedalīties iesaistīto trešo valstu un uzņēmējvalsts valstspiederīgie.
3. Misijas vadītājs ir Komisijas pārraudzībā un sniedz tai pilnīgu pārskatu par darbībām, ko viņš veic saistībā ar savu līgumu.
4. Paredzot finanšu noteikumus, jāņem vērā EUPM operatīvās vajadzības, tostarp ekipējuma un vienību savietojamība.
5. Ar EUPM saistītie izdevumi ir atbilstīgi no 2012. gada 1. janvāra.
13. pants
Drošība
1. Saskaņojot darbības ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) Drošības direktorātu, civilais operāciju komandieris vada misijas vadītāja veikto EUPM drošības pasākumu plānošanu un nodrošina to pienācīgu un efektīvu īstenošanu saskaņā ar 5. un 9. pantu.
2. Misijas vadītājs ir atbildīgs par EUPM drošību un EUPM piemēroto obligāto drošības prasību ievērošanu saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, ko izvieto ārpus Savienības, lai veiktu operācijas saskaņā ar LES V sadaļu un instrumentiem, kas to papildina.
3. Misijas vadītājam palīdz vecākā misijas drošības amatpersona (SMSO), kas ir pakļauta misijas vadītājam un kam ir ciešas darba attiecības ar EĀDD Drošības direktorātu.
4. Misijas vadītājs, apspriežoties ar EĀDD Drošības direktorātu, četros vietējos birojos ieceļ drošības ierēdņus, kas SMSO pakļautībā ir atbildīgi par attiecīgo EUPM elementu visu drošības aspektu ikdienas vadību.
5. Pirms savu pienākumu izpildes sākšanas EUPM personāls saskaņā ar OPLAN pabeidz obligātas drošības apmācības. Tāpat personālam uz vietas regulāri rīko zināšanu nostiprināšanas mācības, ko organizē SMSO.
14. pants
Koordinācija
1. Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar Savienības delegāciju BiH, nodrošinot konsekventas Savienības darbības BiH atbalstam.
2. Misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar Savienības pārstāvniecību vadītājiem BiH.
3. Misijas vadītājs sadarbojas ar citiem starptautiskiem dalībniekiem Bosnijā un Hercegovinā, jo īpaši ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju, Eiropas Padomi un Starptautisko Kriminālizmeklēšanas apmācību palīdzības programmu.
15. pants
Klasificētas informācijas izpaušana
1. AP, ievērojot Lēmumu 2011/292/ES, attiecīgos gadījumos un saskaņā ar EUPM vajadzībām ir pilnvarots nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm klasificētu ES informāciju un EUPM vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”.
2. AP ir arī pilnvarots – ja rodas īpašas un steidzamas operatīvas vajadzības – saskaņā ar Lēmumu 2011/292/ES nodot uzņēmējvalstij klasificētu ES informāciju un EUPM vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”. Visos pārējos gadījumos tādu informāciju un dokumentus uzņēmējvalstij nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst līmenim, kādā uzņēmējvalsts sadarbojas ar Savienību.
3. AP ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm nodot neklasificētus ES dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz EUPM un uz ko saskaņā ar Padomes reglamenta (4) 6. panta 1. punktu attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.
16. pants
Informācijas analīzes un sakaru centrs
EUPM vajadzībām aktivizē Informācijas analīzes un sakaru centru.
17. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam.
Briselē, 2011. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
C. ASHTON
(1) OV L 322, 9.12.2009., 22. lpp.
(2) OV L 70, 13.3.2002., 1. lpp.
(3) OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.
(4) Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/56 |
PADOMES LĒMUMS 2011/782/KĀDP
(2011. gada 1. decembris)
par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju un ar ko atceļ Lēmumu 2011/273/KĀDP
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
tā kā:
(1) |
Padome 2011. gada 9. maijā ir pieņēmusi Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (1). |
(2) |
Eiropadome 2011. gada 23. oktobrī ir noteikusi, ka Savienība piemēros turpmākus pasākumus pret Sīrijas režīmu, kamēr vien turpināsies represijas pret civiliedzīvotājiem. |
(3) |
Ņemot vērā situācijas nopietnību Sīrijā, Padome uzskata, ka ir jāpiemēro papildu ierobežojoši pasākumi. |
(4) |
Turklāt Lēmuma 2011/273/KĀDP I pielikumā iekļautais personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām personām un vienībām. |
(5) |
Skaidrības labad ar Lēmumu 2011/273/KĀDP noteiktie pasākumi un papildu pasākumi būtu jāiekļauj vienā tiesību aktā. |
(6) |
Tādēļ Lēmums 2011/273/KĀDP būtu jāatceļ. |
(7) |
Dažu pasākumu īstenošanai ir vajadzīga Savienības papildu rīcība. |
(8) |
Lai nodrošinātu, ka šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir efektīvi, tam būtu jāstājas spēkā tā pieņemšanas dienā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. NODAĻA
EKSPORTA UN IMPORTA IEROBEŽOJUMI
1. pants
1. Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijas, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt bruņojumu un ar to saistītus visu veidu materiālus, tostarp ieročus un munīciju, militāros transportlīdzekļus un ekipējumu, paramilitāro ekipējumu un visa minētā rezerves daļas, kā arī tādu ekipējumu, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai šādu ieroču, saistīto materiālu un ekipējuma izcelsme ir dalībvalstu teritorijā.
2. Ir aizliegts:
a) |
tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību, starpnieka pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem vai ar šādu priekšmetu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un izmantošanu; |
b) |
tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem, tostarp īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu minēto priekšmetu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības, starpnieku pakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanai. |
2. pants
1. Lēmuma 1. pantu nepiemēro:
a) |
piegādēm un tehniskajai palīdzībai, kura paredzēta vienīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbrīvošanas novērošanas spēku (UNDOF) atbalstam vai lietošanai; |
b) |
lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu militāro ekipējumu, kas nav nāvējošs, vai ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un kurš paredzēts vienīgi humānām vai aizsardzības vajadzībām vai Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Eiropas Savienības iestāžu izveidošanas programmām, vai Savienības un ANO krīzes pārvarēšanas operācijām; |
c) |
lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu transportlīdzekļus, kas nav paredzēti militāriem mērķiem un kas ir izgatavoti no ballistiskas aizsardzības materiāliem, vai kuros ir uzstādīti šādi materiāli, nolūkā vienīgi nodrošināt Sīrijā izvietotā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu personāla aizsardzību; |
d) |
tehniskās palīdzības, starpnieku pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanai, kas saistīti ar šādu ekipējumu vai šādām programmām un darbībām; |
e) |
lai sniegtu finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar šādu ekipējumu vai šādām programmām un operācijām; |
ar nosacījumu, ka šādam eksportam un palīdzībai iepriekš piekritusi attiecīgā kompetentā iestāde.
2. Lēmuma 1. pants neattiecas uz aizsargapģērbu, tostarp bruņuvestēm un militārām aizsargķiverēm, ko ANO personāls, Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu personāls, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, humānās palīdzības un attīstības darbinieki, kā arī ar to saistītais personāls uz laiku eksportē uz Sīrijas tikai personīgām vajadzībām.
3. pants
Aizliegts pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt aprīkojumu vai programmatūru, kas pirmām kārtām paredzēta, lai Sīrijas režīms vai tā vārdā varētu uzraudzīt vai pārtvert interneta un telefonsakarus Sīrijas mobilajos vai fiksētajos tīklos, kā arī aizliegts sniegt palīdzību, lai šādu aprīkojumu vai programmatūru instalētu, darbinātu vai atjauninātu.
Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos elementus, uz kuriem jāattiecas šim pantam.
4. pants
1. Aizliegts no Sīrijas pirkt, importēt un transportēt jēlnaftas un naftas produktus.
2. Ir aizliegts tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, tostarp atvasinātus finanšu instrumentus, kā arī apdrošināšanu un pārapdrošināšanu, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem aizliegumiem.
5. pants
Šā lēmuma 4. pantā minētie aizliegumi neskar tādu saistību izpildi līdz 2011. gada 15. novembrim, kuras paredzētas līgumos, kas noslēgti pirms 2011. gada 2. septembra.
6. pants
1. Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai arī izmantojot dalībvalstu jurisdikcijā esošus kuģus vai gaisa kuģus, ir aizliegts pārdot, piegādāt vai nodot būtiski svarīgas iekārtas vai tehnoloģijas – neatkarīgi no to izcelsmes – šādām turpmāk uzskaitītajām svarīgākajām naftas un dabasgāzes rūpniecības nozarēm Sīrijā vai arī Sīrijas uzņēmumiem vai Sīrijas īpašumā esošiem uzņēmumiem, kuri darbojas minētajās nozarēs ārpus Sīrijas:
a) |
pārstrāde; |
b) |
sašķidrināta dabasgāze; |
c) |
izpēte; |
d) |
ražošana. |
Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu priekšmetus, uz kuriem attiecas šis punkts.
2. Ir aizliegts uzņēmumiem Sīrijā, kas darbojas 1. punktā uzskaitītajās Sīrijas svarīgākajās naftas un gāzes nozarēs, vai arī Sīrijas uzņēmumiem vai Sīrijas īpašumā esošiem uzņēmumiem, kuri darbojas minētajās nozarēs ārpus Sīrijas, sniegt:
a) |
tehnisku palīdzību vai apmācību un citus pakalpojumus, kas saistīti ar būtiski svarīgām iekārtām un tehnoloģijām, kā minēts 1. punktā; |
b) |
finansējumu vai finansiālu atbalstu, lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu būtiski svarīgākās iekārtas vai tehnoloģijas, kā noteikts 1. punktā, vai lai sniegtu ar to saistītu tehnisku palīdzību vai apmācību. |
7. pants
1. Šā lēmuma 6. panta 1. punktā minētie aizliegumi neskar tādu saistību izpildi, kas attiecas uz preču piegādi, kas paredzēta līgumos, kuri noslēgti līdz 2011. gada 1. decembrim.
2. Šā lēmuma 6. pantā minētie aizliegumi neskar tādu saistību izpildi, kas izriet no līgumiem, kuri vai noslēgti līdz 2011. gada 1. decembrim, un kas attiecas uz ieguldījumiem, kurus pirms minētā datuma Sīrijā ir veikuši uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs.
8. pants
Denominētu Sīrijas naudaszīmju piegāde Sīrijas Centrālajai banka ir aizliegta.
IEROBEŽOJUMI DAŽU UZŅĒMUMU FINANSĒŠANAI
9. pants
Ir aizliegts:
a) |
piešķirt jebkādus finansiālus aizdevumus vai kredītus uzņēmumiem Sīrijā, kuri ir iesaistīti Sīrijas naftas rūpniecības izpētes, ražošanas vai pārstrādes nozarēs, vai arī Sīrijas uzņēmumiem vai Sīrijas īpašumā esošiem uzņēmumiem, kuri minētajās nozarēs ir iesaistīti ārpus Sīrijas; |
b) |
piešķirt jebkādus finansiālus aizdevumus vai kredītus uzņēmumiem Sīrijā, kuri iesaistīti jaunu spēkstaciju celtniecībā elektrības ražošanai Sīrijā; |
c) |
iegūt vai palielināt līdzdalību tādos uzņēmumos Sīrijā, kuri iesaistīti Sīrijas naftas rūpniecības izpētes, ražošanas vai pārstrādes nozarēs, vai arī Sīrijas uzņēmumos vai Sīrijas īpašumā esošos uzņēmumos, kuri minētajās nozarēs ir iesaistīti ārpus Sīrijas, tostarp pilnībā iegūt savā īpašumā šādus uzņēmumus vai iegādāties ar līdzdalību saistītas akcijas, kapitāla daļas vai vērtspapīrus; |
d) |
iegūt vai palielināt līdzdalību tādos uzņēmumos Sīrijā, kuri iesaistīti jaunu spēkstaciju celtniecībā elektrības ražošanai Sīrijā, tostarp pilnībā iegūt savā īpašumā šādus uzņēmumus vai iegādāties ar līdzdalību saistītas akcijas, kapitāla daļas vai vērtspapīrus; |
e) |
veidot jebkādus kopuzņēmumus ar uzņēmumiem Sīrijā, kuri iesaistīti Sīrijas naftas rūpniecības izpētes, ražošanas vai pārstrādes nozarēs, un ar jebkādiem to kontrolē esošiem meitasuzņēmumiem vai filiālēm; |
f) |
veidot jebkādus kopuzņēmumus ar uzņēmumiem Sīrijā, kuri iesaistīti jaunu spēkstaciju celtniecībā elektrības ražošanai Sīrijā, un ar jebkādiem to kontrolē esošiem meitasuzņēmumiem vai filiālēm. |
10. pants
1. Lēmuma 9. panta a) un c) apakšpunktā minētie aizliegumi:
i) |
neskar tādu saistību izpildi, kas izriet no līgumiem vai nolīgumiem, kas noslēgti pirms 2011. gada 23. septembra; |
ii) |
neliedz paplašināt līdzdalību, ja saistības paplašināt līdzdalību izriet no nolīguma, kas noslēgts pirms 2011. gada 23. septembra. |
2. Lēmuma 9. panta b) un d) apakšpunktā minētie aizliegumi:
i) |
neskar tādu saistību izpildi, kas izriet no līgumiem vai nolīgumiem, kas noslēgti pirms 2011. gada 1. decembra; |
ii) |
neliedz paplašināt līdzdalību, ja saistības paplašināt līdzdalību izriet no nolīguma, kas noslēgts pirms 2011. gada 1. decembra. |
IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ INFRASTRUKTŪRAS PROJEKTIEM
11. pants
1. Ir aizliegta tieša vai netieša līdzdalība jaunu spēkstaciju celtniecībā elektrības ražošanai Sīrijā.
2. Aizliegts sniegt tehnisku palīdzību, finansējumu vai finansiālu palīdzību jaunu spēkstaciju celtniecībai elektrības ražošanai Sīrijā.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētais aizliegums neskar tādu saistību izpildi, kas izriet no līgumiem vai nolīgumiem, kas noslēgti pirms 2011. gada 1. decembra.
IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLU ATBALSTU TIRDZNIECĪBAI
12. pants
1. Dalībvalstis atturas uzņemties jaunas īstermiņa vai vidēja termiņa saistības attiecībā uz publisku un privātu finansiālu atbalstu tirdzniecībai ar Sīriju, tostarp atturas no eksporta kredītu, garantiju vai apdrošināšanas piešķiršanas saviem valstspiederīgajiem vai vienībām, kas iesaistītas šādā tirdzniecībā, lai samazinātu to esošos apmērus, jo īpaši lai izvairītos no jebkāda finansiāla atbalsta, kas sekmē vardarbīgas represijas pret civiliedzīvotājiem Sīrijā. Dalībvalstis neuzņemas jaunas ilgtermiņa saistības par publisku un privātu finansiālu atbalstu tirdzniecībai ar Sīriju.
2. Šā panta 1. punkts neskar saistības, kas noteiktas pirms 2011. gada 1. decembra.
3. Šā panta 1. punkts neattiecas uz tirdzniecību ar pārtiku, kā arī lauksaimniecības, medicīnas vai citos humānos nolūkos.
2. NODAĻA
FINANŠU NOZARE
13. pants
Dalībvalstis neuzņemas jaunas saistības attiecībā uz dotācijām, finansiālu palīdzību vai koncesiju aizdevumiem Sīrijas valdībai, tostarp piedaloties starptautiskās finanšu iestādēs, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts humāniem un attīstības mērķiem.
14. pants
Ir aizliegts:
a) |
Eiropas Investīciju bankai (EIB) veikt izmaksas vai maksājumus saskaņā ar spēkā esošajiem aizdevuma līgumiem, kas noslēgti starp Sīriju un EIB, vai saistībā ar tiem; |
b) |
EIB turpināt jebkādus spēkā esošos tehniskās palīdzības pakalpojumu līgumus attiecībā uz suverēniem projektiem, kas atrodas Sīrijā. |
15. pants
Ir aizliegts Sīrijas valdībai, tās valsts struktūrām, uzņēmumiem un aģentūrām, Sīrijas Centrālajai bankai vai bankām, kuru domicils ir Sīrijā, vai minēto banku filiālēm un meitasuzņēmumiem, kuras ir dalībvalstu jurisdikcijā vai ārpus tās, vai finanšu vienībām, kuru domicils nav Sīrijā un kuras nav dalībvalstu jurisdikcijā, bet kuras kontrolē personas un vienības, kuru domicils ir Sīrijā, kā arī personām un vienībām, kas rīkojas to vārdā vai to vadībā, vai vienībām, kuras ir to īpašumā vai kontrolē, tieši vai netieši pārdot, no tām pirkt, sniegt tām starpniecības pakalpojumus vai palīdzēt emitēt Sīrijas valsts vai valsts garantētas parādzīmes, kas ir emitētas pēc 2011. gada 1. decembra.
16. pants
1. Dalībvalstu teritorijā ir aizliegts atvērt jaunas Sīrijas banku filiāles, meitasuzņēmumus vai pārstāvju birojus, kā arī Sīrijas bankām, tostarp arī Sīrijas Centrālajai bankai, tās filiālēm un meitasuzņēmumiem, un finanšu vienībām, kuru domicils nav Sīrijā, bet kuras kontrolē personas vai vienības, kuru domicils ir Sīrijā, ir aizliegts veidot jaunus kopuzņēmumus vai pārņemt īpašumtiesības, vai veidot jaunas banku korespondentattiecības ar dalībvalstu jurisdikcijā esošām bankām.
2. Dalībvalstu teritorijā vai jurisdikcijā esošām finanšu iestādēm ir aizliegts atvērt pārstāvju birojus, meitasuzņēmumus vai bankas kontus Sīrijā.
17. pants
1. Ir aizliegts sniegt apdrošināšanas un pārapdrošināšanas pakalpojumus Sīrijas valdībai, tās valsts struktūrām, uzņēmumiem un aģentūrām vai jebkādām personām un vienībām, kas rīkojas to vārdā vai to vadībā, vai vienībām, kuras ir to īpašumā vai kontrolē, tostarp ar nelikumīgiem līdzekļiem iegūtā īpašumā vai kontrolē.
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro, sniedzot
a) |
veselības vai ceļojuma apdrošināšanas pakalpojumus fiziskām personām; |
b) |
obligātās vai trešās personas apdrošināšanas pakalpojumus Sīrijas personām, vienībām vai struktūrām, kas atrodas Savienībā; |
c) |
apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas pakalpojumus tāda kuģa, gaisa kuģa vai transportlīdzekļa īpašniekam, kuru iznomājusi Sīrijas persona, vienība vai struktūra, kas nav iekļauta I vai II pielikuma sarakstā. |
3. NODAĻA
IECEĻOŠANAS IEROBEŽOJUMI
18. pants
1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu I pielikumā uzskaitītajām personām, kas atbildīgas par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem, personām, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, un ar tām saistītām personām ieceļot to teritorijā vai šķērsot to.
2. Šā panta 1. punkts neliek dalībvalstij aizliegt saviem valstspiederīgajiem ieceļot tās teritorijā.
3. Šā panta 1. punkts neskar gadījumus, kad dalībvalstij ir jāievēro starptautiskos tiesību aktos paredzētas saistības, proti:
a) |
tā ir starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalsts; |
b) |
tā ir ANO sasauktas vai tās aizgādībā rīkotas starptautiskas konferences uzņēmējvalsts; |
c) |
saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti; vai |
d) |
saskaņā ar 1929. gada Samierināšanās Līgumu (Laterāna Pakts), ko noslēdza Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija. |
4. Šā panta 3. punktu uzskata par piemērojamu arī gadījumos, kad kāda dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.
5. Padome tiek pienācīgi informēta par visiem gadījumiem, kad dalībvalsts pieļauj izņēmumu saskaņā ar 3. vai 4. punktu.
6. Dalībvalstis, piemērojot 1. punktā noteiktos pasākumus, var izdarīt izņēmumus, ja ceļošana ir attaisnojama steidzamu humānu iemeslu dēļ vai to pamato dalība starpvaldību sanāksmēs, tostarp tādās, kuras atbalsta Savienība vai kuras rīko dalībvalsts, kas ir EDSO prezidentvalsts, un kurās tiek risināts politisks dialogs, ar ko tieši atbalsta demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Sīrijā.
7. Dalībvalsts, kas vēlas izdarīt 6. punktā minētos izņēmumus, to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par piešķirtu, ja vien viens vai vairāki Padomes locekļi rakstiski neiebilst pret šādu rīcību divu darba dienu laikā no brīža, kad saņemts paziņojums par ierosināto izņēmumu. Ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu piešķirt ierosināto izņēmumu.
8. Ja, ievērojot 3.līdz 7. punktu dalībvalsts atļauj I pielikumā uzskaitītajām personām ieceļot tās teritorijā vai to šķērsot, atļauju var izmantot tikai tādam nolūkam, kādā tā ir piešķirta, un tikai tās personas, uz kurām tā attiecas.
4. NODAĻA
LĪDZEKĻU UN SAIMNIECISKO RESURSU IESALDĒŠANA
19. pants
1. Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir I un II pielikumā uzskaitīto un par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem atbildīgo personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kā arī visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir tādu pielikumā uzskaitīto personu un vienību un ar tām saistīto personu un vienību īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kuras gūst labumu no režīma vai atbalsta to.
2. Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I un II pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām vai vienībām, un tās no tiem negūst labumu.
3. Dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut dažu iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu vai arī darīt tos pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, ja tā ir konstatējusi, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:
a) |
vajadzīgi, lai segtu I un II pielikumā uzskaitīto personu un to apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un medicīnisko aprūpi, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus; |
b) |
paredzēti vienīgi samērīgai samaksai par kvalificētu darbu un atlīdzībai par izdevumiem, kas saistīti ar juridiskiem pakalpojumiem; |
c) |
paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu parastu turēšanu vai pārvaldību; vai |
d) |
ir nepieciešami ārkārtas izdevumu segšanai, ja kompetentā iestāde vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai sniegusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja; |
e) |
nepieciešami humāniem mērķiem, piemēram, palīdzības sniegšanai vai palīdzības sniegšanas atvieglošanai, tostarp medicīnas preču un iekārtu, pārtikas, humānās palīdzības darbinieku un ar to saistītās palīdzības nodrošināšanai vai evakuācijai no Sīrijas; |
f) |
ir paredzēti, lai veiktu maksājumus diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai tādas starptautiskas organizācijas kontā, kurai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir noteikta imunitāte, vai lai veiktu maksājumus no šādas pārstāvniecības vai organizācijas konta – tādā mērā, kādā šādi maksājumi ir paredzēti izmantošanai šīs diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai starptautiskās organizācijas oficiālajiem mērķiem. |
Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu.
4. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas apgrūtinājums, kas tiesā, administratīvajā tiesā vai šķīrējtiesā ir noteikts pirms dienas, kad šā panta 1. punktā minētā fiziskā vai juridiskā persona vai vienība tika iekļauta I un II pielikumā, vai uz tām attiecas tiesas, administratīvās tiesas vai šķīrējtiesas spriedums, kas pieņemts pirms minētās dienas; |
b) |
līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos tikai, lai apmierinātu prasījumus, kas izriet no šāda apgrūtinājuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar šādu spriedumu, tādās robežās, kas paredzētas piemērojamajos normatīvajos aktos, kuri reglamentē šādu prasījumu iesniedzēju tiesības; |
c) |
apgrūtinājums vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no fiziskajām vai juridiskajām personām vai vienībām, kas uzskaitītas I vai II pielikumā; un |
d) |
apgrūtinājuma vai tiesas sprieduma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai. |
Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu.
5. Saskaņā ar 1. punktu sarakstā iekļautai personai vai vienībai nav liegts veikt maksājumus, kas izriet no līguma, kurš stājies spēkā pirms šīs personas vai vienības iekļaušanas sarakstā, ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir noskaidrojusi, ka šo maksājumu tieši vai netieši nesaņems kāda persona vai vienība, kura ir minēta 1. punktā.
6. Panta 1. punkts neliedz II pielikumā iekļautai vienībai divos mēnešos no tās iekļaušanas sarakstā veikt maksājumus, izmantojot iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus, ko šāda vienība ir saņēmusi pēc tās iekļaušanas sarakstā, ja šādi maksājumi ir paredzēti līgumā saistībā ar tirdzniecības finansēšanu, ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir noskaidrojusi, ka šo maksājumu tieši vai netieši nesaņems kāda persona vai vienība, kura ir minēta 1. punktā.
7. Šā panta 2. punktu nepiemēro iesaldētu kontu papildināšanai:
a) |
procentu ienākumiem vai citiem ieņēmumiem no minētajiem kontiem; vai |
b) |
maksājumiem, kas paredzēti līgumos, nolīgumos vai saistībās, kas noslēgtas vai radušās pirms dienas, kad uz minētajiem kontiem tika attiecināts šis lēmums, |
ar noteikumu, ka uz šādiem procentiem, citiem ienākumiem un maksājumiem arī turpmāk attiecina 1. punktu.
5. NODAĻA
VISPĀRĒJI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
20. pants
Tādu sarakstā iekļautu personu un vienību, kas uzskaitītas I un II pielikumā, vai citu Sīrijas personu vai vienību, tostarp Sīrijas valdības, valsts struktūru, uzņēmumu un aģentūru vai tādu personu vai vienību, kas iesniedz prasību šādas personas vai vienības vārdā vai rīkojas to labā, prasības netiek apmierinātas, tostarp prasības par kompensāciju, atlīdzināšanu vai citas šāda veida prasības, piemēram, ieskaitu, naudas sodu vai garantijas nodrošinātu prasību, prasību pagarināt vai izpildīt galvojumu, finanšu garantiju, tostarp prasības, kas izriet no kredītvēstulēm un līdzīgiem instrumentiem, kas saistīti ar kādu līgumu vai darījumu, ko tieši vai netieši, pilnībā vai daļēji skāruši pasākumi, kas noteikti šajā lēmumā.
21. pants
1. Pēc priekšlikuma, kas saņemts no dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padome izstrādā un groza I un II pielikumā iekļautos sarakstus.
2. Padome savu lēmumu par sarakstu, tostarp tā pamatojumu, paziņo attiecīgajai personai vai vienībai tieši, ja adrese ir zināma, vai publicējot paziņojumu, tādējādi dodot šādai personai vai vienībai iespēju paust savus apsvērumus.
3. Ja ir iesniegti apsvērumi vai ja ir iesniegti jauni, būtiski pierādījumi, Padome pārskata savu lēmumu un par to informē attiecīgo personu vai vienību.
22. pants
1. I un II pielikumā norāda pamatojumu attiecīgo personu un vienību iekļaušanai sarakstā.
2. I un II pielikumā iekļauj arī vajadzīgo informāciju attiecīgo personu vai vienību identificēšanai, ja tāda ir pieejama. Attiecībā uz personām šāda informācija var ietvert vārdu un uzvārdu, tostarp pieņemtus vārdus, dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, pases un personas apliecības numuru, dzimumu, adresi, ja tā zināma, un darbības jomu vai profesiju. Attiecībā uz vienībām šāda informācija var ietvert nosaukumus, reģistrācijas vietu un datumu, reģistrācijas numuru un darījumdarbības veikšanas vietu.
23. pants
Aizliegts apzināti vai tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir apiet šajā lēmumā notiektos aizliegumus.
24. pants
Lai šajā lēmumā minēto pasākumu ietekme būtu pēc iespējas lielāka, Savienība aicina trešās valstis pieņemt ierobežojošus pasākumus, kas ir līdzīgi šajā lēmumā iekļautajiem.
25. pants
Šo lēmumu piemēro 12 mēnešus. To pastāvīgi pārskata. To pēc vajadzības atjaunina vai groza, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.
26. pants
Ar šo Lēmums 2011/273/KĀDP tiek atcelts.
27. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2011. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
C. ASHTON
(1) OV L 121, 10.5.2011., 11. lpp.
I PIELIKUMS
18. un 19. pantā minēto personu un vienību saraksts
A. Personas
|
Vārds |
Identifikācijas informācija |
Pamatojums |
Sarakstā iekļaušanas datums |
1. |
Bashar Al-Assad |
dzimis 1965. gada 11. septembrī Damaskā; diplomātiskā pase Nr. D1903 |
Republikas prezidents; persona, kas atļauj un pārrauga vardarbību pret demonstrāciju dalībniekiem. |
23.05.2011 |
2. |
Maher (pazīstams arī kā Mahir) Al-Assad |
dzimis 1967. gada 8. decembrī diplomātiskā pase Nr. 4138 |
Armijas 4. bruņotās divīzijas komandieris, Baath centrālās pavēlniecības loceklis, nozīmīga persona Republikas Gvardē; prezidenta Bashar Al-Assad brālis; galvenais represiju veicējs pret demonstrāciju dalībniekiem. |
09.05.2011 |
3. |
Ali Mamluk (pazīstams arī kā Mamlouk) |
dzimis 1946. gada 19. februārī Damaskā; diplomātiskā pase Nr. 983 |
Sīrijas Vispārējās izlūkošanas direktorāta (GID) vadītājs; iesaistīts vardarbībā pret demonstrāciju dalībniekiem. |
09.05.2011 |
4. |
Muhammad Ibrahim Al-Sha’ar (pazīstams arī kā Mohammad Ibrahim Al-Chaar) |
|
Iekšlietu ministrs; iesaistīts vardarbībā pret demonstrāciju dalībniekiem. |
09.05.2011 |
5. |
Atej (pazīstams arī kā Atef, Atif) Najib |
|
Bijušais Politiskās drošības direktorāta vadītājs Deraa; prezidenta Bashar Al-Assad brālēns; iesaistīts vardarbībā pret demonstrāciju dalībniekiem. |
09.05.2011 |
6. |
Hafiz Makhluf (pazīstams arī kā Hafez Makhlouf) |
dzimis 1971. gada 2. aprīlī Damaskā; diplomātiskā pase Nr. 2246 |
Pulkvedis un Vispārējās izlūkošanas direktorāta Damaskas nodaļas struktūrvienības vadītājs; prezidenta Bashar Al-Assad brālēns; Maher Al-Assad tuva persona; iesaistīts vardarbībā pret demonstrāciju dalībniekiem. |
09.05.2011 |
7. |
Muhammad Dib Zaytun (pazīstams arī kā Mohammed Dib Zeitoun) |
dzimis 1951. gada 20. maijā Damaskā; diplomātiskā pase Nr. D000001300 |
Politiskās drošības direktorāta vadītājs; iesaistīts vardarbībā pret demonstrāciju dalībniekiem. |
09.05.2011 |
8. |
Amjad Al-Abbas |
|
Atbildīgais par politisko drošību Banyas, iesaistīts vardarbībā pret demonstrāciju dalībniekiem Baida. |
09.05.2011 |
9. |
Rami Makhlouf |
dzimis 1969. gada 10. jūlijā Damaskā; pases Nr. 454224 |
Sīrijas uzņēmējs; ar Maher Al-Assad saistīta persona; prezidenta Bashar Al-Assad brālēns; nodrošina finansējumu režīmam, pieļaujot vardarbību pret demonstrāciju dalībniekiem. |
09.05.2011 |
10. |
Abd Al-Fatah Qudsiyah |
dzimis 1953. gadā Hama; diplomātiskā pase Nr. D0005788 |
Sīrijas Militārā izlūkdienesta vadītājs (SMI); iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
09.05.2011 |
11. |
Jamil Hassan |
|
Sīrijas Gaisa spēku izlūkdienesta vadītājs; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
09.05.2011 |
12. |
Rustum Ghazali |
dzimis 1953. gada 3. maijāDara'a; diplomātiskā pase Nr. D000000887 |
Sīrijas Militārā izlūkdienesta vadītājs, Damaskas lauku filiāle; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
09.05.2011 |
13. |
Bashar Al-Assad |
dzimis 1962. gada 18. jūnijāKerdala; pase Nr. 88238 |
Shabiha kaujinieku rindās iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
09.05.2011 |
14. |
Munzir Al-Assad |
dzimis 1961. gada 1. martāLattakia; pase Nr. 86449 un Nr. 842781 |
Shabiha kaujinieku rindās iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
09.05.2011 |
15. |
Asif Shawkat |
dzimis 1950. gada 15. janvārīAl-Madehleh, Tartus |
Drošības un izlūkošanas štāba vadītāja vietnieks; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
23.05.2011 |
16. |
Hisham Ikhtiyar |
Dzimis 1941. gadā |
Sīrijas Valsts drošības dienesta vadītājs; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem |
23.05.2011 |
17. |
Faruq Al Shar’ |
dzimis 1938. gada 10. decembrī |
Sīrijas viceprezidents; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
23.05.2011 |
18. |
Muhammad Nasif Khayrbik |
dzimis 1937. gada 10. aprīlī, (iespējams 1937. gada 20. maijā), dzimšanas vieta Hama, diplomātiskās pases Nr. 0002250 |
Sīrijas viceprezidenta palīgs valsts drošības jautājumos; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
23.05.2011 |
19. |
Mohamed Hamcho |
dzimis 1966. gada 20. maijā; pases Nr. 002954347 |
Mahir Al-Assad svainis; uzņēmējs un vairāku ārvalstu uzņēmumu vietējais aģents; nodrošina finansējumu režīmam, pieļaujot vardarbību pret demonstrāciju dalībniekiem. |
23.05.2011 |
20. |
Iyad (pazīstams arī kā Eyad) Makhlouf |
dzimis 1973. gada 21. janvārī Damaskā; pases Nr. N001820740 |
Rami Makhlouf brālis un Politiskās drošības direktorāta darbinieks, kas iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem |
23.05.2011 |
21. |
Bassam Al Hassan |
|
prezidenta padomdevējs stratēģijas jautājumos; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
23.05.2011 |
22. |
Dawud Rajiha |
|
bruņoto spēku štāba vadītājs, kas atbildīgs par militāru iesaistīšanos vardarbībā pret miermīlīgiem protestētājiem. |
23.05.2011 |
23. |
Ihab (pazīstams arī kā Ehab, Iehab) Makhlouf |
dzimis 1973. gada 21. janvārī Damaskā; pases Nr. N002848852 |
SyriaTel priekšsēdētāja vietnieks un atbildīgais par Rami Makhlouf uzņēmumu ASV; nodrošina finansējumu režīmam, pieļaujot vardarbību pret demonstrāciju dalībniekiem. |
23.05.2011 |
24. |
Zoulhima Chaliche (Dhu al-Himma Shalish) |
Dzimis 1951. vai 1946. gadā, Kerdaha. |
Prezidenta drošības dienesta vadītājs; iesaistīts vardarbībā pret demonstrāciju dalībniekiem; prezidenta Bashar Al-Assad brālēns; |
23.6.2011 |
25. |
Riyad Chaliche (Riyad Shalish) |
|
Military Housing Establishment direktors; finansē režīmu; prezidenta Bashar Al-Assad brālēns; |
23.6.2011 |
26. |
Brigādes komandieris Mohammad Ali Jafari (pazīstams arī kā Ja'fari, Aziz; arī Jafari, Ali; arī Jafari, Mohammad Ali; arī Ja'fari, Mohammad Ali; arī Jafari-Najafabadi, Mohammad Ali) |
Dzimšanas datums – 1957. gada 1. septembris; dzimšanas vieta – Yazd, Irāna |
Irānas Revolucionāro gvardu korpusa ģenerālis, iesaistīts ekipējuma un atbalsta sniegšanā Sīrijas režīmam protestu apspiešanai Sīrijā. |
23.6.2011 |
27. |
Ģenerālmajors Qasem Soleimani (pazīstams arī kā Qasim Soleimany) |
|
Irānas Revolucionāro gvardu korpusa komandieris, IRGC - Qods; iesaistīts ekipējuma un atbalsta sniegšanā Sīrijas režīmam protestu apspiešanai Sīrijā. |
23.6.2011 |
28. |
Hossein Taeb (pazīstams arī kā Taeb, Hassan; pazīstams arī kā Taeb, Hosein; pazīstams arī kā TAEB, Hossein; pazīstams arī kā Taeb, Hussayn; pazīstams arī kā Hojjatoleslam Hossein Ta'eb) |
Dzimis 1963. gadā; dzimšanas vieta – Teherāna, Irāna. |
Irānas Revolucionāro gvardu korpusa komandiera vietnieks izlūkošanas jautājumos; iesaistīts ekipējuma un atbalsta sniegšanā Sīrijas režīmam protestu apspiešanai Sīrijā. |
23.6.2011 |
29. |
Khalid Qaddur |
|
Maher Al-Assad uzņēmējdarbības partneris; finansē režīmu. |
23.6.2011 |
30. |
Ra'if Al-Quwatli (pazīstams arī kā Ri'af Al-Quwatli) |
|
Maher Al-Assad uzņēmējdarbības partneris; finansē režīmu. |
23.6.2011 |
31. |
Mr Mohammad Mufleh |
|
Sīrijas Militārā izlūkdienesta vadītājs Hamā, iesaistīts demonstrāciju apspiešanā. |
1.8.2011 |
32. |
Ģenerālmajors Tawfiq Younes |
|
Vispārējās izlūkošanas direktorāta Iekšējās drošības departamenta vadītājs; iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
1.8.2011 |
33. |
Mr Mohammed Makhlouf (pazīstams arī kā Abu Rami) |
Dzimis Latakia, Sīrijā, 19.10.1932. |
Bashar un Mahir al-Assad tuvs līdzgaitnieks un tēvocis no mātes puses. Rami, Ihab un Iyad Makhlouf uzņēmējdarbības partneris un tēvs. |
1.8.2011 |
34. |
Ayman Jabir |
Dzimis Latakia |
Mahir al-Assad partneris Shabiha bruņotajā grupējumā. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem un Shabiha bruņoto grupējumu koordinēšanā. |
1.8.2011 |
35. |
Ģenerālis Ali Habib Mahmoud |
Dzimis 1939. gadā Tartous. 2009. gada 3. jūnijā iecelts aizsardzības ministra amatā. |
Aizsardzības ministrs. Atbildīgs par Sīrijas Bruņoto spēku vadību un operācijām, iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem. |
1.8.2011 |
36. |
Hayel Al-Assad |
|
Maher Al-Assad palīgs, Armijas 4. divīzijas militārās policijas vienības vadītājs, iesaistīts represiju veikšanā. |
23.8.2011 |
37. |
Ali Al-Salim |
|
Sīrijas Aizsardzības ministrijas sagādes biroja direktors; caur šo biroju tiek iegūts viss Sīrijas armijas bruņojums. |
23.8.2011 |
38. |
Nizar Al-Assad (
|
Bashar Al-Assad brālēns; agrāk bijis uzņēmuma "Nizar Oilfield Supplies" vadītājs. |
Valdības amatpersonām ļoti tuvu stāvoša persona. Finansē Shabiha kaujiniekus Latakijas reģionā. |
23.8.2011 |
39. |
Brigādes ģenerālis Rafiq SHAHADAH |
|
Sīrijas Militārā izlūkdienesta 293. nodaļas (Iekšlietas) vadītājs Damaskā. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Damaskā. Prezidenta Bashar Al-Assad padomnieks stratēģiskos un militāras izlūkošanas jautājumos. |
23.8.2011 |
40. |
Brigādes ģenerālis Jamea Jamea (Jami Jami) |
|
Sīrijas Militārā izlūkdienesta nodaļas vadītājs Deir ez Zorā. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Deir ez Zorā un Alboukamalā. |
23.8.2011 |
41. |
Hassan Bin-Ali Al-Turkmani |
Dzimis 1935. gadā Aleppo |
Ministra vietnieks, bijušais aizsardzības ministrs, prezidenta Bashar Al-Assad īpašais sūtnis. |
23.8.2011 |
42. |
Muhammad Said Bukhaytan |
|
Arābu sociālistiskās partijas Baath reģionālā sekretāra palīgs kopš 2005. gada, 2000.–2005. gadā reģionālās Baath partijas nacionālās drošības direktors. Bijušais Hamas gubernators (1998.–2000. gadā). Prezidenta Bashar Al-Assad un Maher Al-Assad tuvs līdzgaitnieks. Viens no galvenajiem režīma lēmumu pieņēmējiem attiecībā uz civiliedzīvotāju represijām. |
23.8.2011 |
43. |
Ali Douba |
|
Atbildīgs par slepkavībām Hamā 1980. gadā, ir ataicināts atpakaļ uz Damasku kā prezidenta Bashar Al-Assad īpašais padomnieks. |
23.8.2011 |
44. |
Brigādes ģenerālis Nawful Al-Husayn |
|
Sīrijas Militārā izlūkdienesta Idlibas nodaļas vadītājs. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Idlibas provincē. |
23.8.2011 |
45. |
Brigadieris Husam Sukkar |
|
Prezidenta padomnieks drošības lietās. Prezidenta padomnieks saistībā ar drošības dienestu veiktajām represijām un vardarbību pret civiliedzīvotājiem. |
23.8.2011 |
46. |
Brigādes ģenerālis Muhammed Zamrini |
|
Sīrijas Militārā izlūkdienesta nodaļas vadītājs Homsā. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Homsā. |
23.8.2011 |
47. |
Ģenerālleitnants Munir Adanov (Adnuf) |
|
Sīrijas Armijas Operāciju un apmācību ģenerālštāba vadītāja vietnieks. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Sīrijā. |
23.8.2011 |
48. |
Brigādes ģenerālis Ghassan Khalil |
|
Vispārējās izlūkošanas direktorāta informācijas nodaļas vadītājs. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Sīrijā. |
23.8.2011 |
49. |
Mohammed Jabir |
Dzimis Latakia. |
Shabiha kaujinieks. Mahir al-Assad līdzgaitnieks Shabiha bruņotajā grupējumā. Tieši iesaistīts represijās un vardarbībā pret civiliedzīvotājiem un Shabiha bruņoto grupējumu koordinēšanā. |
23.8.2011 |
50. |
Samir Hassan |
|
Maher Al-Assad tuvs uzņēmējdarbības partneris. Ir zināms, ka viņš ekonomiski atbalsta Sīrijas režīmu. |
23.8.2011 |
51. |
Fares Chehabi (Fares Shihabi) |
|
Alepo Rūpniecības palātas priekšsēdētājs. Sniedz ekonomisku atbalstu Sīrijas režīmam. |
2.09.2011 |
52. |
Emad Ghraiwati |
Dzimis1959. gada martā; dzimšanas vieta: Damaska, Sīrija |
Damaskas Rūpniecības palātas (Zuhair Ghraiwati Sons) priekšsēdētājs. Sniedz ekonomisku atbalstu Sīrijas režīmam. |
2.9.2011 |
53. |
Tarif Akhras |
Dzimis 1949. gadā; dzimšanas vieta: Homsa, Sīrija |
Akhras Group dibinātājs (darbības virzieni ir izejvielas, tirdzniecība, apstrāde un loģistika), Homsa. Sniedz ekonomisku atbalstu Sīrijas režīmam. |
2.9.2011 |
54. |
Issam Anbouba |
Dzimis 1949. gadā; Dzimšanas vieta: Latakija, Sīrija |
Issam Anbouba Est. priekšsēdētājs agrorūpniecības jautājumos. Sniedz ekonomisku atbalstu Sīrijas režīmam; |
2.9.2011 |
55. |
Tayseer Qala Awwad |
Dzimis 1943. gadā; Dzimšanas vieta: Damaska |
Tieslietu ministrs. Saistīts ar Sīrijas režīmu, tostarp atbalstījis tā politiku un praksi veikt patvaļīgus arestus un aizturēšanas. |
23.09.2011 |
56. |
Dr. Adnan Hassan Mahmoud |
Dzimis 1966. gadā; Dzimšanas vieta: Tartūsa |
Informācijas ministrs. Saistīts ar Sīrijas režīmu, tostarp atbalstījis un veicinājis tā informācijas politiku. |
23.09.2011 |
57. |
Ģenerālmajors Jumah Al-Ahmad |
|
Īpašo spēku komandieris. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu pret protestētājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
58. |
Pulkvedis Lu'ai al-Ali |
|
Sīrijas Militārā izlūkdienesta vadītājs, Dera'a nodaļa. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu pret protestētājiem Dera'a. |
14.11.2011 |
59. |
Ģenerālleitnants Ali Abdullah Ayyub |
|
Ģenerālštāba vadītāja vietnieks (personāls un darbaspēks). Atbildīgs par vardarbības pielietošanu pret protestētājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
60. |
Ģenerālleitnants Jasim al-Furayj |
|
Ģenerālštāba vadītājs. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu pret protestētājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
61. |
Ģenerālis Aous (Aws) ASLAN |
Dzimis 1958. gadā |
Republikas gvardes bataljona vadītājs. Maher al-ASSAD un prezidenta al-ASSAD līdzgaitnieks. Iesaistīts vardarbībā pret civiliedzīvotājiem Sīrijā. |
14.11.2011 |
62. |
Ģenerālis Ghassan Belal |
|
4. divīzijas rezerves štāba ģenerālis. Maher al-ASSAD padomnieks un drošības operāciju koordinators. Atbildīgs par vardarbību pret civiliedzīvotājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
63. |
Abdullah Berri |
|
Berri ģimenes bruņotā grupējuma vadītājs. Atbildīgs par valdības atbalstītāju militāro grupējumu veiktajām vardarbīgajām represijām pret Alepo civiliedzīvotājiem. |
14.11.2011 |
64. |
George Chaoui |
|
Sīrijas elektronisko spēku dalībnieks. Iesaistīts vardarbīgās represijās un mudināšanā uz vardarbību pret civiliedzīvotājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
65. |
Ģenerālmajors Zuhair Hamad |
|
Vispārējās izlūkošanas direktorāta vadītāja vietnieks. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu visā Sīrijā un par protestētāju iebiedēšanu un spīdzināšanu. |
14.11.2011 |
66. |
Amar Ismael |
|
Sīrijas elektronisko spēku civilais vadītājs (teritoriālās armijas izlūkošanas dienests). Iesaistīts vardarbīgās represijās un mudināšanā uz vardarbību pret civiliedzīvotājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
67. |
Mujahed Ismail |
|
Sīrijas elektronisko spēku dalībnieks. Iesaistīts vardarbīgās represijās un mudināšanā uz vardarbību pret civiliedzīvotājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
68. |
Saqr Khayr Bek |
|
Iekšlietu ministrijas vietnieks. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu pret civiliedzīvotājiem Sīrijā. |
14.11.2011 |
69. |
Ģenerālmajors Nazih |
|
Vispārējās izlūkošanas direktorāta direktora vietnieks. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu visā Sīrijā un par protestētāju iebiedēšanu un spīdzināšanu. |
14.11.2011 |
70. |
Kifah Moulhem |
|
Bataljona komandieris 4. divīzijā. Atbildīgs par vardarbību, kas Deïr el-Zor vērsta pret civiliedzīvotājiem. |
14.11.2011 |
71. |
Ģenerālmajors Wajih Mahmud |
|
18. bruņotās divīzijas komandieris. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu pret protestētājiem Homsā. |
14.11.2011 |
72. |
Bassam Sabbagh |
Dzimis 1959. gada 24. augustā Damaskā. Adrese: Kasaa, Anwar al Attar Street, al Midani building, Damaska. Sīrijas pase Nr. 004326765, izdota 2008. gada 2. novembrī, derīga līdz 2014. gada novembrim. |
Parīzes advokatūras loceklis. Sabbagh & Associates juridiskā biroja (Damaska) vadītājs. Rami Makhlouf un Khaldoun Makhlouf juridiskais un finanšu padomnieks, pārvalda viņu darījumus. Saistīts ar Bachar al-Assad nekustamā īpašuma projekta finansēšanā Latakijā. Režīmam sniedz finansiālu atbalstu. |
14.11.2011 |
73. |
Ģenerālleitnants Mustafa Tlass |
|
Ģenerālštāba vadītāja vietnieks (loģistika un piegāde). Atbildīgs par vardarbības pielietošanu pret protestētājiem visā Sīrijā. |
14.11.2011 |
74. |
Ģenerālmajors Fu’ad Tawil |
|
Sīrijas Gaisa spēku izlūkdienesta vadītāja vietnieks. Atbildīgs par vardarbības pielietošanu visā Sīrijā un par protestētāju iebiedēšanu un spīdzināšanu. |
14.11.2011 |
75. |
Mohammad Al-Jleilati |
Dzimis 1945. gadā Damaskā |
Finanšu ministrs. Atbildīgs par Sīrijas ekonomiku. |
1.12.2011 |
76. |
Dr. Mohammad Nidal Al-Shaar |
Dzimis 1956. gadā Aleppo |
Ekonomikas un tirdzniecības ministrs. Atbildīgs par Sīrijas ekonomiku. |
1.12.2011 |
77. |
Ģenerālleitnants Fahid Al-Jassim |
|
Štāba priekšnieks. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
78. |
Ģenerālmajors Ibrahim Al-Hassan |
|
Štāba priekšnieka vietnieks. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
79. |
Brigadieris Khalil Zghraybih |
|
14. divīzija. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
80. |
Brigadieris Ali Barakat |
|
Republikas Gvardu divīzijas 103. brigāde. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
81. |
Brigadieris Talal Makhluf |
|
Republikas Gvardu divīzijas 103. brigāde. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
82. |
Brigadieris Nazih Hassun |
|
Sīrijas Gaisa spēku izlūkdienests. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
83. |
Kapteinis Maan Jdiid |
|
Prezidenta gvarde. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
84. |
Muahmamd Al-Shaar |
|
Politiskās drošības nodaļa. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
85. |
Khald Al-Taweel |
|
Politiskās drošības nodaļa. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
86. |
Ghiath Fayad |
|
Politiskās drošības nodaļa. Militāra amatpersona, iesaistīts vardarbībā Homsā. |
1.12.2011 |
B. Vienības
|
Nosaukums |
Identifikācijas informācija |
Pamatojums |
Sarakstā iekļaušanas datums |
||||||
1. |
Bena Properties |
|
Atrodas Rami Makhlouf kontrolē; finansē režīmu. |
23.6.2011 |
||||||
2. |
Al Mashreq Investment Fund (AMIF) (pazīstama arī kā Sunduq Al Mashrek Al Istithmari) |
|
Atrodas Rami Makhlouf kontrolē; finansē režīmu. |
23.6.2011 |
||||||
3. |
Hamcho International (pazīstama arī kā Hamsho International Group) |
|
Atrodas Mohamed Hamcho jeb Hamsho kontrolē; finansē režīmu. |
23.6.2011 |
||||||
4. |
Military Housing Establishment (pazīstama arī kā MILIHOUSE) |
|
Valsts pasūtījuma celtniecības darbu sabiedrība, atrodas Riyad Shalish un Aizsardzības ministrijas kontrolē; finansē režīmu. |
23.6.2011 |
||||||
5. |
Politiskās drošības direktorāts |
|
Sīrijas valdības dienests, kas tieši iesaistīts represijās. |
23.8.2011 |
||||||
6. |
Vispārējās izlūkošanas direktorāts |
|
Sīrijas valdības dienests, kas tieši iesaistīts represijās. |
23.8.2011 |
||||||
7. |
Militārās izlūkošanas direktorāts |
|
Sīrijas valdības dienests, kas tieši iesaistīts represijās. |
23.8.2011 |
||||||
8. |
Gaisa spēku izlūkošanas aģentūra |
|
Sīrijas valdības dienests, kas tieši iesaistīts represijās. |
23.8.2011 |
||||||
9. |
IRGC Qods spēki (pazīstami arī kā Quds spēki) |
Teherāna, Irāna |
Qods (jeb Quds) spēki ir Irānas Islāma revolucionāro gvardu korpusa (IRGC) specializēti kaujinieki. Qods spēki ir iesaistīti aprīkojuma un atbalsta nodrošināšanā, lai palīdzētu Sīrijas režīmam apspiest protestus Sīrijā. IRGC Qods spēki ir snieguši tehnisku palīdzību, aprīkojumu un atbalstu Sīrijas drošības dienestiem, lai apspiestu civiliedzīvotāju protesta kustības. |
23.8.2011 |
||||||
10. |
Mada Transport |
Cham Holding filiāle (Sehanya Daraa Highway, PO Box 9525 Tālr.: 00 963 11 99 62) |
Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu. |
2.09.2011 |
||||||
11. |
Cham Investment Group |
Cham Holding filiāle (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525 Tālr.: 00 963 11 99 62) |
Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu. |
2.09.2011 |
||||||
12. |
Real Estate Bank |
|
Valsts īpašumā esoša banka, kas finansiāli atbalsta režīmu. |
2.09.2011 |
||||||
13. |
Addounia TV (pazīstama arī kā Dounia TV) |
Tālruņi: +963-11-5667274, +963-11-5667271, Fakss: +963-11-5667272 Tīmekļa vietne: http://www.addounia.tv |
Addounia TV ir kūdījusi uz vardarbību pret Sīrijas civiliedzīvotājiem. |
23.09.2011 |
||||||
14. |
Cham Holding |
|
Atrodas Rami Makhlouf kontrolē; Sīrijas lielākā ieguldījumu sabiedrība, kas gūst labumu no režīma un atbalsta to. |
23.09.2011 |
||||||
15. |
El-Tel Co. (pazīstama arī kā El-Tel Middle East Company) |
|
Telekomunikāciju ierīču ražošana un piegāde armijas vajadzībām. |
23.09.2011 |
||||||
16. |
Ramak Constructions Co. |
|
Militāru kazarmu, robežpunktu kazarmu un citu ēku būvniecība armijas vajadzībām. |
23.09.2011 |
||||||
17. |
Souruh Company (pazīstama arī kā SOROH Al Cham Company) |
|
Investīcijas vietējos militārās rūpniecības projektos, ieroču daļu un saistītu priekšmetu ražošana. 100 % uzņēmuma pieder Rami Makhlouf. |
23.09.2011 |
||||||
18. |
Syriatel |
|
Atrodas Rami Makhlouf kontrolē; sniedz finansiālu atbalstu režīmam - saskaņā ar licences līgumu 50 % ienākumu tā maksā valdībai. |
23.09.2011 |
||||||
19. |
Cham Press TV |
|
Televīzijas kanāls, kas piedalās dezinformācijas kampaņās un aicina uz vardarbību pret demonstrantiem. |
1.12.2011 |
||||||
20. |
Al Watan |
|
Preses izdevums, kas piedalās dezinformācijas kampaņās un aicina uz vardarbību pret demonstrantiem. |
1.12.2011 |
||||||
21. |
Sīrijas izglītības un pētījumu centrs (CERS) (pazīstams arī kā CERS, Centre d’Etude et de Recherche Scientifique; pazīstams arī kā SSRC, Scientific Studies and Research Center; pazīstams arī kā Centre de Recherche de Kaboun) |
Barzeh Street, PO Box 4470, Damas |
Palīdz Sīrijas armijai iegādāties materiālus, kas tiek tieši izmantoti protestētāju novērošanā un represijās. |
1.12.2011 |
||||||
22. |
Business Lab |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
||||||
23. |
Industrial Solutions |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
||||||
24. |
Mechanical Construction Factory (MCF) |
P.O. Box 35202, Industrial Zone, Al-Qadam Road, Damas |
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
||||||
25. |
Syronics – Syrian Arab Co. for Electronic Industries |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
||||||
26. |
Handasieh – Organization for Engineering Industries |
|
Fasādes uzņēmums, kas tiek izmantots, lai CERS varētu iegādāties paaugstināta riska materiālus. |
1.12.2011 |
||||||
27. |
Syria Trading Oil Company (Sytrol) |
Prime Minister Building, 17 Street Nissan, Damascus, Sīrija |
Valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas pilnībā atbildīgs par visu naftas eksportu no Sīrijas. Finansiāli atbalsta režīmu. |
1.12.2011 |
||||||
28. |
General Petroleum Corporation (GPC) |
|
Valsts īpašumā esošs naftas uzņēmums. Finansiāli atbalsta režīmu. |
1.12.2011 |
||||||
29. |
Al Furat Petroleum Company |
|
Kopuzņēmums, kurā 50 % pieder GPC. Finansiāli atbalsta režīmu. |
1.12.2011 |
II PIELIKUMS
19. panta 1. punktā minēto vienību saraksts
Vienības
|
Nosaukums |
Identifikācijas informācija |
Pamatojums |
Sarakstā iekļaušanas datums |
||||
1. |
Sīrijas Komercbanka |
Tālr.: +963 11 2218890 Fakss: +963 11 2216975 vispārējā vadība: dir.cbs@mail.sy |
Valsts īpašumā esoša banka, kas finansiāli atbalsta režīmu. |
13.10.2011 |
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/71 |
PADOMES LĒMUMS 2011/783/KĀDP
(2011. gada 1. decembris),
ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/413/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (1), un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu. |
(2) |
Padome ir pilnībā pārskatījusi Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā iekļauto personu un vienību sarakstu, uz kurām attiecina minētā lēmuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu. To darot, Padome ņēma vērā attiecīgo personu un vienību iesniegtos apsvērumus. |
(3) |
Padome secināja, ka uz Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā uzskaitītajām personām un vienībām būtu jāturpina attiecināt īpaši ierobežojoši pasākumi, kas paredzēti minētajā lēmumā. |
(4) |
Padome ir arī secinājusi, ka būtu jāgroza ieraksti attiecībā uz dažām vienībām, kas iekļautas Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā. |
(5) |
Turklāt, ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. oktobrī paustās nerimtīgās bažas par Irānas kodolprogrammu un raķešu programmu paplašināšanu, Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā iekļautais personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošus pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām personām un vienībām. |
(6) |
Attiecīgi būtu jāatjaunina to personu un vienību saraksts, kuras ir minētas Lēmuma 2010/413/KĀDP 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 20. panta 1. punkta b) apakšpunktā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2010/413/EK II pielikumu groza, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.
2. pants
Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2011. gada 1. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
C. ASHTON
(1) OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.
PIELIKUMS
Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumu groza šādi:
1) |
lēmuma II pielikumā iekļauto sarakstu papildina ar šādām personām un vienībām: I. Personas un vienības, kas iesaistītas ar kodolenerģiju vai ballistiskajām raķetēm saistītās darbībās A. Personas
B. Vienības
II. Islāma revolucionāro gvardu korpuss (Islamic Revoluationary Guard Corps - IRGC) A. Personas
B. Vienības
III. Irānas Islāma Republikas kuģniecības uzņēmums (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL) A. Personas
B. Vienības
|
2) |
turpmāk norādīto vienību ierakstus aizstāj ar turpmāk izklāstītajiem ierakstiem: I. Personas un vienības, kas iesaistītas ar kodolenerģiju vai ballistiskajām raķetēm saistītās darbībās B. Vienības
III. Irānas Islāma Republikas kuģniecības uzņēmumi (IRISL) B. vienības
|
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/92 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 25. augusts)
par valsts atbalstu C 39/09 (ex N 385/09) – Latvija – Publiskais finansējums ostas infrastruktūrai Ventspils ostā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 6043)
(Autentisks ir tikai teksts latviešu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/784/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1) |
Ar 2009. gada 26. jūnija elektronisko paziņojumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 3. punktu Latvija paziņoja par pasākumu, ar ko sniedz publisko finansējumu ostas infrastruktūras būvniecībai Ventspils ostā. |
(2) |
Ar 2009. gada 15. decembra vēstuli Komisija informēja Latviju, ka tā attiecībā uz daļu no pasākuma nolēmusi uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kā paredzēts LESD 108. panta 2. punktā. |
(3) |
Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (turpmāk – “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
(4) |
No ieinteresētajām personām Komisija piezīmes nesaņēma. Ar 2010. gada 16. marta, 2010. gada 7. aprīļa, 2010. gada 12. aprīļa un 2010. gada 14. aprīļa vēstulēm Latvijas iestādes iesniedza savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. |
(5) |
Komisija ar 2010. gada 21. septembra, 2010. gada 22. decembra un 2011. gada 18. marta vēstulēm pieprasīja papildu informāciju par pasākumu. Latvijas iestādes sniedza prasīto informāciju 2010. gada 8. oktobra, 2011. gada 20. janvāra, 2011. gada 22. marta un 2011. gada 31. marta vēstulēs. |
(6) |
Turklāt notika vairākas sanāksmes starp Komisijas dienestiem un Latvijas iestādēm. Pirms šīm sanāksmēm un pēc tām Latvijas iestādes nosūtīja papildu informāciju. |
2. APRAKSTS
2.1. PROJEKTS
(7) |
Projekta mērķis ir uzlabot ostas infrastruktūru. Projekts sastāv no šādiem apakšprojektiem, kurus paredzēts īstenot laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam:
|
2.2. ŠĀ LĒMUMA PIEMĒROŠANAS JOMA
(8) |
Savā 2009. gada 15. decembra lēmumā (3) Komisija uzskatīja, ka nav jālemj par to, vai publiskais finansējums viļņlauzim, kanāla krasta nostiprināšanai un ostas pārvaldes peldlīdzekļu pietauvošanās molu renovācijai ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ostas pārvaldes līmenī, jo šāds atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. |
(9) |
Attiecībā uz publisko finansējumu bagarēšanai un dzelzceļa pievadceļiem Komisija uzskatīja, ka tas ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un paziņoja, ka atbalsts ostas pārvaldes līmenī ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
(10) |
Attiecībā uz publisko finansējumu jaunajam terminālim un divām piestātnēm Komisija uzskatīja, ka tas ietver atbalstu ostas pārvaldes līmenī. Komisija secināja, ka atbalsts ostas pārvaldei ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
(11) |
Sauso beramkravu termināli un abas piestātnes ekspluatēs privātas puses. Tāpēc ostas pārvalde slēgs koncesijas līgumus ar ostas pakalpojumu sniedzējiem uz 35 gadiem. Lai piešķirtu koncesijas līgumus, netiks izsludināts konkurss. Koncesijas maksa, ko maksā izraudzītie ostas pakalpojumu sniedzēji, ir noteikta iepriekš, pamatojoties uz neatkarīga eksperta veiktu novērtējumu. |
(12) |
Savā 2009. gada 15. decembra lēmumā Komisija apšaubīja, vai koncesijas maksa neietver valsts atbalstu. Pamatojoties uz tolaik pieejamo informāciju, Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par publiskā finansējuma atbalsta raksturu konkrētam lietotājam piesaistītas ostas infrastruktūras trīs koncesionāru līmenī. |
(13) |
Komisija arī atzina, ka jaunuzceltā infrastruktūra būs pieejama galalietotājiem, pamatojoties uz nediskriminējošiem nosacījumiem. |
(14) |
Tātad oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecās tikai uz iespējamo atbalstu koncesionāru līmenī. |
2.3. KONCESIJAS LĪGUMI
2.3.1. SAUSO BERAMKRAVU TERMINĀLIS
(15) |
Ostas pārvalde paredz piešķirt koncesijas līgumu par jaunuzceltā termināļa ekspluatāciju […] (4). Patlaban šis uzņēmums veic kravas apstrādes operācijas teritorijā, kuru ostas pārvalde iznomājusi […], pamatojoties uz apakšnomas līgumu, kas noslēgts ar […]. |
(16) |
Saskaņā ar Latvijas iestāžu sniegto informāciju […] paredz paplašināt savu darbību un izmantot visu nomāto teritoriju savai darbībai un tāpēc plāno pārtraukt apakšnomas līgumu. |
(17) |
Ostas pārvalde ir nolēmusi uzcelt jaunu termināli un pēc tam piešķirt koncesiju[…], lai […] varētu turpināt darbību ostā. |
2.3.2. PIESTĀTNE Nr. 35 LEJAMKRAVĀM
(18) |
Saskaņā ar Latvijas iestāžu sniegto informāciju lejamkravu apjoma atjaunošana Ventspils ostā ir saistīta ar šo konkrēto atrašanās vietu, pamatojoties uz ierobežojumiem saistībā ar dziļumu, kas nepieciešams atbilstošas tonnāžas lejamkravu kuģu uzņemšanai. |
(19) |
Visa piegulošā teritorija patlaban ir iznomāta […]. Latvijas iestādes ir paredzējušas piešķirt koncesijas līgumu par jaunās piestātnes ekspluatāciju […], jo tas ir apstrādājis lejamkravas ostā un tāpēc tam jau pieder iekārtas, kas nepieciešamas lejamkravu pārkraušanai, tostarp ugunsdzēsības iekārtas. |
2.3.3. PIESTĀTNE Nr. 12 ĢENERĀLKRAVĀM UN BERAMKRAVĀM
(20) |
Viens no šīs piestātnes izmantotājiem būs […] meitasuzņēmums, kas paredzējis ostas teritorijā izveidot celtniecības moduļu ražotni, pamatojoties uz ilgtermiņa zemes nomas līgumu ar ostas pārvaldi. Celtniecības moduļus transportēs uz eksporta tirgiem ar RO-RO tipa kuģiem. |
(21) |
Moduļu transportēšana no rūpnīcas uz piestātni notiks pa dzelzceļu un ceļu universālā termināļa Nr. 2 teritorijā, ko ekspluatē […]. Šajā nolūkā pēc piestātnes izbūves starp […], […] un ostas pārvaldi tiks noslēgts trīspusējs līgums. |
(22) |
Saskaņā ar Latvijas iestāžu sniegto informāciju […] un […] ir vienīgie potenciālie piestātnes Nr. 12 operatori. Ostas pārvalde sākotnēji paredzēja piešķirt koncesiju […]. |
2.4. OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ PASĀKUMA ATBALSTA RAKSTURU KONCESIONĀRU LĪMENĪ
2.4.1. VALSTS ATBALSTA ESĪBA
(23) |
Savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka nebija pilnībā ievēroti nepieciešamie kritēriji, lai secinātu, ka ostas pārvalde rīkojusies kā privāts ieguldītājs, nosakot koncesijas maksas, kas jāmaksā nākamajiem koncesionāriem. |
(24) |
Komisija apšaubīja gan metodi, kas izmantota koncesijas maksas noteikšanai, gan eksperta vērtējuma neatkarīgo raksturu. |
2.4.1.1. Ostas pārvaldes izmantotās metodes koncesijas maksu noteikšanai
(25) |
Neatkarīgais eksperts, kas novērtēja koncesijas maksas, izmantojis divas dažādas metodes, proti, salīdzinājuma un ienākumu metodi. Attiecībā uz lejamkravu piestātni eksperts izmantojis tikai ienākumu metodi. |
(26) |
Attiecībā uz salīdzinājuma metodi Komisija ievēroja, ka tās pamatā galvenokārt bija tajā pašā ostā spēkā esošie līgumi. Tāpēc Komisija apšaubīja tās uzticamību. Komisija atzīmēja, ka šāds salīdzinājums nevar būt pārliecinošs, ja nav norādes, ka uz tirgu vērstā koncesijas maksa ir maksāta atbilstoši līgumiem, kas izmantoti atsaucei. Turklāt Komisija atzīmēja, ka analīze ir veikta saistībā ar tiem pašiem trim koncesijas līgumiem gan attiecībā uz sauso beramkravu termināli, gan piestātni Nr. 12, kas paredzēta ģenerālkravām un beramkravām, neraugoties uz to, ka minētie termināļi pēc savām īpašībām būtiski atšķiras. |
(27) |
Attiecībā uz novērtējumā izmantoto ienākumu metodi Komisija ievēroja, ka tā neatspoguļo visas ieguldījumu izmaksas saistībā ar sauso beramkravu termināli un piestātni Nr. 12. |
2.4.1.2. Eksperta vērtējuma neatkarīgais raksturs
(28) |
Komisija atzīmēja, ka ostas valdes jau 2006. gada martā pieņemtais lēmums liecināja par ostas apņemšanos pēc būvdarbu pabeigšanas koncesiju piestātnes Nr. 35 ekspluatācijai piešķirt […]. Tajā sīki izklāstīta koncesijas maksas aprēķina metode, kuras pamatā ir tādi paši principi kā neatkarīgajam vērtējumam. Tāpēc Komisija pauda bažas par vērtējuma neatkarību kā tādu. |
2.4.1.3. Secinājums
(29) |
Komisija uzskatīja, ka publiskais finansējums termināļa un abu piestātņu būvniecībai šķita esam tāds, kas nodrošināja selektīvas ekonomiskās priekšrocības attiecīgās infrastruktūras operatoriem un kas tāpēc būtu uzskatāms par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
2.4.2. ATBALSTA SADERĪBA
(30) |
Komisijas sākotnējā nostāja bija tāda, ka jebkāds atbalsts koncesionāriem ir darbības atbalsts, kas atbrīvo tos no izmaksām, kuras tiem parasti būtu jāsedz. Saskaņā ar Tiesas judikatūru šāds darbības atbalsts principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu (5). |
3. LATVIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES
3.1.1. KONCESIONĀRI
(31) |
Latvijas iestādes apgalvo, ka ostas pārvalde trīs operatorus ir izvēlējusies, pamatojoties uz objektīviem apsvērumiem, un tie ir visdzīvotspējīgākā izvēle jaunuzceltās infrastruktūras ekspluatācijai. |
3.1.1.1. Sauso beramkravu terminālis
(32) |
Ostas pārvalde paredz piešķirt koncesiju par sauso beramkravu termināļa ekspluatāciju […], kas galvenokārt nodarbojas ar kokmateriālu pārkraušanu. Latvijas iestādes skaidro, ka […] klātbūtne ostā ir ļoti svarīga, jo kokmateriālu eksportam šajā reģionā ir īpaša nozīme. |
(33) |
Kā paskaidrots iepriekš, […] patlaban sniedz kravas apstrādes pakalpojumus teritorijā, ko ostas pārvalde iznomājusi […], pamatojoties uz apakšnomas līgumu, kas noslēgts ar […]. Ņemot vērā to, ka […] plāno paplašināt savu darbību un izmantot visu iznomāto teritoriju, ostas valde 2005. gada oktobrī pieņēma rezolūciju par jauna termināļa būvniecību un koncesijas piešķiršanu […] attiecībā uz tā ekspluatāciju (sk. I pielikumu). |
(34) |
Latvijas iestādes apgalvo, ka lēmums piešķirt koncesijas līgumu šim konkrētajam operatoram ir pamatots vienīgi ar objektīviem komerciāliem apsvērumiem. Šajā ziņā Latvijas iestādes uzsver, ka […] ir visreālākais risinājums termināļa ekspluatācijai, jo uzņēmumam jau pieder iekārtas, kas nepieciešamas sauso beramkravu apstrādei. Turklāt neviens cits potenciālais koncesionārs nav izrādījis interesi ekspluatēt sauso beramkravu termināli. Latvijas iestādes uzsver, ka ostas pārvaldes interesēs ir uzsākt sarunas ar visām potenciāli ieinteresētajām pusēm, jo īpaši tādēļ, ka ievērojama ostas zemes daļa vēl aizvien netiek izmantota. |
(35) |
[…] jau ir pārkrāvusi ostā vairāk nekā […] tūkstošus m3 gadā un tādējādi jau ir izveidojusi stabilu uzņēmējdarbības tīklu. Ostas pārvalde uzskata, ka uzņēmums spēs saglabāt šādu kravu apgrozījumu arī turpmāk un tādējādi sniegs vajadzīgās garantijas attiecībā uz ostas pārvaldes veikto ieguldījumu atgūšanu. |
3.1.1.2. Piestātne Nr. 35
(36) |
Piestātne aizstās molu Nr. 1, kurā tika pārkrautas bīstamās lejamkravas. Šis mols patlaban ir fiziski nolietojies, un tāpēc to nevar izmantot kravu apstrādei. Kā paskaidrots iepriekš, lejamkravu apjoma atjaunošana Ventspils ostā ir saistīta ar šo konkrēto atrašanās vietu, pamatojoties uz drošības prasībām un ierobežojumiem saistībā ar dziļumu, kas nepieciešams atbilstošas tonnāžas lejamkravu kuģiem. |
(37) |
Latvijas iestādes norāda, ka koncesijas piešķiršana piestātnes Nr. 35 ekspluatācijai citam uzņēmumam praktiski nav iespējama, tieši pamatojoties uz attiecīgās infrastruktūras konkrēto atrašanās vietu ostā. Patlaban visa piegulošā ostas teritorija ir iznomāta uzņēmumam […] (sk. II pielikumu). |
(38) |
Turklāt tiek norādīts, līdzīgi kā […] gadījumā, tā kā […] jau ir apstrādājis lejamkravas Ventspils ostā, šim operatoram ir visas iekārtas, kuras nepieciešamas lejamkravu pārkraušanai, kas ir ļoti svarīgi piestātnes ekspluatācijai. |
3.1.1.3. Piestātne Nr. 12
(39) |
Projekta mērķis ir palielināt ģenerālkravu izkraušanas jaudu. Latvijas iestādes paskaidro, ka lēmums būvēt piestātni ir saistīts ar ilgtermiņa zemes nomas līgumu, ko ostas pārvalde ir noslēgusi ar […] meitasuzņēmumu. […] meitasuzņēmums ostas teritorijā plāno izveidot celtniecības moduļu ražotni. Celtniecības moduļus var transportēt uz eksporta tirgiem tikai ar RO-RO tipa kuģiem. |
(40) |
Tomēr Latvijas iestādes uzsver, ka pirms nomas līguma noslēgšanas ar […] ostas pārvalde ir piedalījusies dažādos iepirkumos, ko organizējuši kravu ekspeditori un potenciālie piestātnes Nr. 12 koncesionāri, piemēram, […], taču šī dalība bijusi nesekmīga. |
(41) |
Saskaņā ar Latvijas iestāžu sniegto informāciju moduļu transportēšanu no pašas rūpnīcas uz piestātni var veikt tikai pa dzelzceļu un ceļu universālā termināļa Nr. 2 teritorijā, ko ekspluatē […]. Šajā nolūkā pēc piestātnes izbūves starp […], […] un ostas pārvaldi tiks noslēgts trīspusējs līgums. |
(42) |
Turklāt Latvijas iestādes norāda, ka ir tikai divi potenciālie piestātnes operatori, t. i., […] un […]. Piezīmēs, kas iesniegtas saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, Latvijas iestādes paskaidrojušas, ka koncesijas līgumu par piestātnes ekspluatāciju piešķirs uzņēmumam […]. |
(43) |
Ņemot vērā, ka vienīgais veids celtniecības moduļu nogādāšanai no rūpnīcas uz piestātni Nr. 12 ir caur […] iznomāto teritoriju (sk. III pielikumu), ostas pārvalde uzskata […] par visreālistiskāko izvēli. |
(44) |
Turklāt Latvijas iestādes uzsver, ka ostas zemes gabala virsma, kas pieguļ piestātnei, nav piemērota kravas uzglabāšanai. Tāpēc jānodrošina droši savienojumi ar citām ostas daļām, kurās uzglabāšana ir iespējama. |
(45) |
Norādīts arī, ka, ievērojot gan piestātnes atrašanās vietu, gan tās tehniskos rādītājus, piestātne kalpos līdz 12 ha teritorijā izvietotajiem kravu ekspeditoriem neatkarīgi no apstrādātās kravas veida. |
3.1.2. EKSPERTA VĒRTĒJUMS
(46) |
Atsevišķi ir novērtēts katrs no koncesijas līgumiem par konkrētam lietotājam piesaistītu infrastruktūru. Latvijas iestādes apgalvo, ka šie vērtējumi ir veikti saskaņā ar Latvijas vērtēšanas standartiem un starptautiskajiem vērtēšanas standartiem. |
(47) |
Attiecībā uz izmantoto metodi Latvijas iestādes uzsver, ka, ievērojot Rīgas un Liepājas ostas atrašanās vietu un īpatnības, pilnīgi drošs ir salīdzinošais vērtējums (tā sauktā salīdzinājuma metode). Minētajās ostās darbojošos pakalpojumu sniedzēju maksātās koncesijas maksas ir noteikušas pašas ostas pārvaldes, un tāpēc tās ir uzskatāmas par drošām. |
(48) |
Latvijas iestādes uzskata, ka pārskatītajiem novērtējumiem, kuru pamatā ir naudas plūsmas analīze, arī jāmazina Komisijas šaubas par to neatkarīgo raksturu. |
(49) |
Līdz ar to Komisija turpmāk sīki izskatīs eksperta izmantoto metodi koncesijas maksu noteikšanai. |
3.1.2.1. Sauso beramkravu terminālis
(50) |
Vērtējums pamatojas uz šādām divām metodēm. |
(51) |
Salīdzinošais vērtējums ir veikts attiecībā uz trim līgumiem, ko Ventspils ostā uzskata par salīdzināmiem. Lai noteiktu atbilstošu koncesijas maksu, eksperts izmantojis korekcijas koeficientus. Vērā tika ņemti šādi faktori: līguma noslēgšanas laiks un nosacījumi, atrašanās vieta, piestātņu apraksts, nomas platība, termināļu tehniskais stāvoklis un aprīkojuma pieejamība. |
(52) |
Aprēķinātā koncesijas maksa ir EUR […] par m2 gadā. Vērtētāja noteiktā koncesijas maksa ir EUR […] par m2 gadā. |
(53) |
Ienākumu metodi izmanto, lai novērtētu, vai nākotnes ieņēmumu diskontētā vērtība ļauj pilnībā nosegt kopējās ieguldījumu izmaksas (ieskaitot iekraušanas vietas, bagarēšanas darbu un dzelzceļa pievadceļu izmaksas) un paredz finanšu prognozes 25 gadu laikposmam. Paredzētos ieņēmumus un izmaksas koriģē ar diskonta likmi 7,5 %, kas atspoguļo ieguldījumu riska līmeni. |
(54) |
Neatkarīgajā vērtējumā vērā ņemti ieņēmumi no ostas nodevām un maksām, kā arī ieņēmumi, kas saistīti ar ostas zemes un infrastruktūras izmantošanu. Vērā ņemtas kopējās ieguldījumu izmaksas. |
(55) |
Pamatojoties uz dažādajiem kravu apgrozījuma līmeņiem, neto pašreizējā vērtība (NPV), iekšējā ienesīguma norma (IRR) un ieguvumu un izmaksu samērs (BCR) attiecībā uz koncesijas maksām ir prognozēti no EUR […] par m2 līdz EUR […] par m2 gadā. Finanšu rādītāji pamato, ka koncesijas maksai jābūt vismaz EUR […] par m2 gadā, ja vidējais kravu apgrozījums ir […] tonnu gadā, un EUR […] par m2 gadā, ja vidējais kravu apgrozījums ir […] tonnu gadā. Ja vidējais apgrozījums pārsniedz […] tonnu gadā, koncesijas maksa var būt minimāla. |
(56) |
Ņemot vērā, ka prognozētais vidējais kravu apgrozījums ir […] tonnu gadā, neatkarīgais vērtētājs secinājis, ka ir pamatoti noteikt gada koncesijas maksu no EUR […] līdz EUR […] par m2 gadā. |
(57) |
Ņemot vērā abas iepriekš sīki izklāstītās metodes, neatkarīgais vērtētājs noteicis koncesijas maksu EUR […] par m2 gadā. |
(58) |
Turpmāk norādītajā tabulā sniegtas projekta finanšu rādītāju vērtības, ievērojot izrietošo koncesijas maksu. Kravu apgrozījums […] tonnu, koncesijas maksa EUR […] par m2 gadā, diskonta likme 7,5 %, pieauguma koeficients 2,28 %
|
(59) |
Tādējādi neatkarīgā vērtētāja novērtējumā apstiprināta tās koncesijas maksas atbilstība, kas aprēķināta, kā sīki izklāstīts iepriekš, t. i., EUR […] par m2 gadā. |
3.1.2.2. Piestātne Nr. 35
(60) |
Ienākumu metode sniedz finanšu prognozes 25 gadu laikposmam. Paredzētie ieņēmumi un izmaksas koriģēti ar tādu pašu diskonta likmi 7,5 %, kas atspoguļo ieguldījumu riska līmeni. |
(61) |
Neatkarīgajā vērtējumā vērā ņemti ieņēmumi no ostas nodevām un maksām, kā arī ieņēmumi, kas saistīti ar ostas zemes un infrastruktūras izmantošanu. Vērā ņemtas kopējās ieguldījumu izmaksas. |
(62) |
Pamatojoties uz dažādajiem kravu apgrozījuma līmeņiem, neto pašreizējā vērtība (NPV), iekšējā ienesīguma norma (IRR) un ieguvumu un izmaksu samērs (BCR) attiecībā uz koncesijas maksām ir prognozēti no EUR […] līdz EUR […] gadā. Finanšu rādītāji pamato, ka koncesijas maksai jābūt virs EUR […] gadā, ja paredzētais kravu apgrozījums ir […] tonnu gadā, un virs EUR […] gadā, ja paredzētais kravu apgrozījums ir […] tonnu gadā. Ja kravu apgrozījums ir lielāks, koncesijas maksa var būt minimāla. |
(63) |
Ņemot vērā 30 gadu amortizācijas periodu dziļūdens piestātnēm, neatkarīgais vērtētājs noteica koncesijas maksas vērtību EUR […] gadā, t. i., 1/30 no piestātnes ieguldījumu izmaksām, izņemot bagarēšanas darbus. |
(64) |
Turpmāk norādītajā tabulā sniegti projekta finanšu rezultāti, ja kravu apgrozījums gadā ir […] tonnu, ņemot vērā koncesijas maksu EUR […] gadā. Aprēķinā vērā ņemtas kopējās ieguldījumu izmaksas, ieskaitot bagarēšanas darbus. Kravu apgrozījums […] tonnu, koncesijas maksa EUR […] gadā, diskonta likme 7,5 %, pieauguma koeficients 2,28 %
|
(65) |
Tādējādi vērtētājs noteicis koncesijas maksu EUR […] gadā (nevis EUR […] gadā, kā paredzēts sākotnēji). |
3.1.2.3. Piestātne Nr. 12
(66) |
Vērtējuma pamatā ir divas metodes, t. i., salīdzinājuma metode un ienākumu metode. |
(67) |
Vispirms koncesijas līgums ir salīdzināts ar trim līgumiem, ko uzskata par salīdzināmiem Ventspils ostā. Ņemot vērā tās infrastruktūras īpašās pazīmes un īpatnības, uz ko attiecas minētie trīs līgumi, lai noteiktu atbilstošu koncesijas maksu, vērtētājs izmantojis korekcijas koeficientus. Vērā tika ņemti šādi faktori: darījuma noslēgšanas laiks un nosacījumi, atrašanās vieta, piestātņu apraksts, nomas platība, infrastruktūras tehniskais stāvoklis, aprīkojuma pieejamība. |
(68) |
Aprēķinātā koncesijas maksa ir EUR […] par m2 gadā. Koncesijas maksa noteikta EUR […] par m2 gadā. |
(69) |
Ienākumu metode, kas izmantota, lai novērtētu, vai nākotnes ieņēmumu diskontētā vērtība ļauj nosegt kopējās ieguldījumu izmaksas (ieskaitot bagarēšanas darbu un dzelzceļa pievadceļu izmaksas), paredz finanšu prognozes 25 gadu laikposmam. Prognozētie ieņēmumi un izmaksas koriģēti ar diskonta likmi – 7,5 %, kas atspoguļo ieguldījumu riska līmeni. |
(70) |
Neatkarīgajā vērtējumā vērā ņemti ieņēmumi no ostas nodevām un maksām, kā arī ieņēmumi, kas saistīti ar ostas zemes un infrastruktūras izmantošanu. Vērā ņemtas kopējās ieguldījumu izmaksas, ieskaitot publisko finansējumu. |
(71) |
Pamatojoties uz dažādajiem kravu apgrozījuma līmeņiem, neto pašreizējā vērtība (NPV), iekšējā ienesīguma norma (IRR) un ieguvumu un izmaksu samērs (BCR) attiecībā uz koncesijas maksām ir prognozēti no EUR […] par m2 līdz EUR […] par m2 gadā. Neatkarīgais vērtētājs secināja, ka finanšu radītāji pamato (NPV ir pozitīva), ka koncesijas maksai jābūt ne zemākai par EUR […] par m2 gadā, ja paredzētais kravu apgrozījums ir […] tonnu gadā, un EUR […] par m2 gadā, ja paredzētais kravu apgrozījums ir […] tonnu gadā. |
(72) |
Ņemot vērā prognozēto apjomu […] tonnu gadā, vērtētājs secināja, ka pamatota ir koncesijas maksa vismaz EUR […] par m2 gadā. |
(73) |
Ņemot vērā abu iepriekš sīki izklāstīto metožu rezultātus, neatkarīgais vērtētājs noteicis koncesijas maksu EUR […] par m2 gadā. |
(74) |
Turpmāk norādītajā tabulā sniegtas projekta finanšu rādītāju vērtības, ievērojot izrietošo koncesijas maksu. Kravu apgrozījums […] tonnu, koncesijas maksa EUR […] par m2 gadā, diskonta likme 7,5 %, pieauguma koeficients 2,28 %
|
(75) |
Tādējādi neatkarīgo vērtētāju novērtējumā apstiprināta tās koncesijas maksas atbilstība, kas aprēķināta, kā sīki izklāstīts iepriekš, t. i., EUR […] par m2 gadā. |
3.1.3. KONCESIJAS MAKSA
(76) |
Pamatojoties uz neatkarīgā vērtētāja veiktajiem novērtējumiem, Latvijas iestādes nolēma noteikt šādas koncesijas maksas.
|
4. NOVĒRTĒJUMS
4.1. ATBALSTA ESĪBA
(77) |
Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja vien LESD nav paredzēts citādi. |
(78) |
Kritēriji, kas noteikti 107. panta 1. punktā, ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai paziņotais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jāizpilda visi iepriekš minētie nosacījumi. Proti:
|
4.1.1. EKONOMISKĀS PRIEKŠROCĪBAS
(79) |
Saskaņā ar Tiesas judikatūru (6) koncesionāriem nav priekšrocības, ja privāts ieguldītājs līdzīgos apstākļos būtu noteicis koncesijas maksu tādā pašā līmenī. |
(80) |
Jau no paša sākuma Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā koncesijas maksas ir noteiktas iepriekš, izmantojot atsevišķus novērtējumus, ko veicis neatkarīgs eksperts. Latvijas iestādes ir iesniegušas pierādījumus tam, ka šim ekspertam ir pienācīga akadēmiskā kvalifikācija un pieredze. |
(81) |
Kā norādīts iepriekš, neatkarīgais vērtētājs salīdzināja aprēķinātās koncesijas maksas ar maksām, kas noteiktas trijos līgumos, ko uzskata par salīdzināmiem Ventspils ostā. Ņemot vērā tās infrastruktūras īpašās pazīmes un īpatnības, uz ko attiecas minētie līgumi, lai noteiktu atbilstošu koncesijas maksu, neatkarīgais eksperts izmantojis korekcijas koeficientus. |
(82) |
Tomēr Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nevar noteikt, vai līgumi, ko uzskata par atsauci, ir piešķirti piedāvājumu konkursos, kā arī vai patlaban ir kāda pazīme, ka koncesijas maksas, ko maksā, pamatojoties uz minētajiem līgumiem, var uzskatīt par tirgus cenu. |
(83) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka salīdzinošais vērtējums nav pietiekami drošs un tāpēc nevar būt pietiekams, lai izslēgtu iespēju, ka koncesionāri gūs priekšrocības. |
(84) |
Saskaņā ar neatkarīgā vērtētāja otru izmantoto metodi koncesijas maksām un citiem ostas pārvaldes ieņēmumiem jānodrošina infrastruktūras ieguldījumu izmaksu atgūšana un konkrēta atdeves likme pēc 25 gadiem. Ostas pārvalde nolēma noteikt koncesijas maksu attiecībā uz sauso beramkravu termināli (EUR […] par m2, nevis EUR […] par m2 gadā) un piestātni Nr. 35 (EUR […], nevis EUR […] gadā) ievērojami virs eksperta ieteiktās vērtības. Tāpēc ostas pārvaldes paredzētā faktiskā atdeve ir ievērojami augstāka nekā eksperta aprēķinātā vērtība. |
(85) |
Tāpēc Komisija secina, ka koncesijas maksa un citi ostas pārvaldes ienākumi ļaus tai atgūt visas infrastruktūras ieguldījumu izmaksas, ieskaitot bagarēšanas darbu un dzelzceļa pievadceļu izmaksas, un gūt peļņu, kas atbilst tādai peļņai, kādu prasītu privātais ieguldītājs. |
(86) |
Komisija arī atzīmē, ka šajā lietā nekas nenorāda uz to, ka ostas pārvalde koncesijas maksu ir noteikusi tādā līmenī, kas nepalielinātu tās ienākumus. |
(87) |
Turklāt pārskatīšanas klauzulas iekļaušana ļauj periodiski pārskatīt koncesijas maksu. |
(88) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā var secināt, ka koncesijas maksa, kas noteikta, kā sīki izklāstīts iepriekš, nesniedz pārmērīgas priekšrocības koncesionāriem, kam ir konkrētam lietotājam piesaistīta infrastruktūra. |
(89) |
Šis lēmums nekādi neietekmē jebkādu iespējamo Komisijas papildu analīzi, ciktāl tā attiecas uz ES publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu vai citiem LESD vispārējiem principiem. |
4.1.2. SECINĀJUMS
(90) |
Komisija uzskata, ka publiskais finansējums attiecībā uz konkrētam lietotājam piesaistītu infrastruktūru Ventspils ostā nesniedz ekonomiskās priekšrocības koncesionāru līmenī, un tādējādi pasākums nenostāda izvēlētos pakalpojumu sniedzējus labvēlīgākā konkurences stāvoklī, salīdzinot ar uzņēmumiem, kas konkurē ar tiem. |
(91) |
Saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai pasākumu klasificētu kā valsts atbalstu, jāizpilda visi LESD 107. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi (7). Tā kā Latvijas iestāžu īstenojamais pasākums neietver ekonomiskās priekšrocības nākamajiem koncesionāriem, tas kumulatīvi neatbilst nepieciešamajiem nosacījumiem, lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 1. punktam. |
5. SECINĀJUMS
(92) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka publiskais finansējums konkrētam lietotājam piesaistītas infrastruktūras būvniecībai Ventspils ostā neietver valsts atbalstu koncesionāru līmenī. |
(93) |
Šis lēmums attiecas tikai uz valsts atbalsta aspektiem un neskar citu LESD noteikumu piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu koncesijām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts, ko Latvija plāno piešķirt Ventspils ostas pārvaldei attiecībā uz sauso beramkravu termināļa, piestātnes Nr. 12 un piestātnes Nr. 35 būvniecību, koncesionāru līmenī neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
Līdz ar to šā pasākuma īstenošana tiek atļauta.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.
Briselē, 2011. gada 25. augustā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja vietnieks
Joaquín ALMUNIA
(1) OV C 62, 13.3.2010., 7. lpp.
(2) Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.
(3) Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.
(4) Informācija izslēgta, balstoties uz profesionālās konfidencialitātes noteikumiem.
(5) Lieta T-459/93 Siemens/Komisija (1995), Krājums, II-1675. lpp., 48. punkts. Sk. šajā saistībā arī 2010. gada 8. jūlija spriedumu T-396/08 Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt/Komisija, 46.–48. punkts; lieta C-156/98 Vācija/Komisija (2000), Krājums, I-6857. lpp., 30. punkts.
(6) Apvienotās lietas C-328/99 un C-399/00, Itālija un SIM 2 Multimedia/Komisija (2003), Krājums, I-4053. lpp.
(7) Apvienotās lietas C-278/92 līdz C-280/92 Spānija/Komisija (1994), Krājums, I-4103. lpp., 20. punkts; lieta C-482/99 Francija/Komisija (2002), Krājums, I-4397. lpp., 68. punkts.
I PIELIKUMS
SAUSO BERAMKRAVU TERMINĀĻA ESOŠĀ UN JAUNĀ TERITORIJA
II PIELIKUMS
[…] NOMĀTĀS TERITORIJAS SHĒMA (IESKAITOT PLĀNOTO PIESTĀTNI Nr. 35)
III PIELIKUMS
CELTNIECĪBAS MODUĻU TRANSPORTĒŠANAS SHĒMA NO […] NOMĀTĀS TERITORIJAS UZ PIESTĀTNI Nr. 12
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/102 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2011. gada 28. novembris),
ar kuru groza Lēmumu 2008/911/EK, ar ko izveido tradicionālajās augu izcelsmes zālēs lietojamo augu izcelsmes vielu, preparātu un to kombināciju sarakstu
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7382)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/785/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (1), un jo īpaši tās 16.f pantu,
ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko 2010. gada 15. jūlijā izstrādājusi Augu izcelsmes zāļu komiteja,
tā kā:
(1) |
Hamamelis virginiana L. var uzskatīt par augu izcelsmes vielu, augu izcelsmes preparātu vai to kombināciju Direktīvas 2001/83/EK nozīmē, un tā atbilst minētajā direktīvā paredzētajām prasībām. |
(2) |
Tādēļ Hamamelis virginiana L. ir jāiekļauj to augu izcelsmes vielu, augu izcelsmes preparātu un to kombināciju sarakstā, kas lietojamas tradicionālajās augu izcelsmes zālēs, kuras noteiktas Komisijas Lēmumā 2008/911/EK (2). |
(3) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/911/EK. |
(4) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cilvēkiem paredzēto zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2008/911/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2011. gada 28. novembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
John DALLI
(1) OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.
(2) OV L 328, 6.12.2008., 42. lpp.
PIELIKUMS
Lēmuma 2008/911/EK I un II pielikumu groza šādi:
1) |
lēmuma I pielikumā pēc Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung (saldā fenheļa augļi) iekļauj šādu vielu: “Hamamelis virginiana L., folium et cortex aut ramunculus destillatum”; |
2) |
lēmuma II pielikumā pēc ieraksta par Foeniculum vulgare Miller subsp. vulgare var. dulce (Miller) Thellung, fructus iekļauj šādu tekstu: “IERAKSTS KOPIENAS SARAKSTĀ PAR HAMAMELIS VIRGINIANA L., FOLIUM ET CORTEX AUT RAMUNCULUS DESTILLATUM Auga zinātniskais nosaukums Hamamelis virginiana L. Auga dzimta Hamamelidaceae Augu izcelsmes preparāts(-i)
Atsauce uz Eiropas farmakopejas monogrāfiju Nav piemērojama. Indikācija(-as) Indikācija a) Tradicionāli lietotas augu izcelsmes zāles, lai mazinātu nelielu ādas iekaisumu un ādas sausumu. Indikācija b) Tradicionāli lietotas augu izcelsmes zāles, lai īslaicīgi mazinātu acu diskomfortu, kas radies acu sausuma dēļ vai iedarbojoties uz acīm vējam vai saulei. Šīs ir tradicionāli lietotas augu izcelsmes zāles, kuras lieto norādīto indikāciju gadījumā, ņemot vērā tikai un vienīgi ilgstošas lietošanas laikā iegūto pieredzi. Tradicionālās medicīnas veids Eiropas Norādītais stiprums Skatīt “Norādītā dozēšana”. Norādītā dozēšana Bērniem, kas vecāki par sešiem gadiem, pusaudžiem, pieaugušajiem un gados vecākiem cilvēkiem Indikācija a) Destilātu, kura stiprums mīkstajās zāļu formās atbilst 5–30 %, vairākas reizes dienā. Nav ieteicams lietot bērniem, kuri ir jaunāki par sešiem gadiem (skatīt sadaļu “Īpaši brīdinājumi un piesardzība lietošanā”). Pusaudžiem, pieaugušajiem un gados vecākiem cilvēkiem Indikācija b) Acu pilieni (2): atšķaidītu (1:10) destilātu (2) pa diviem pilieniem katrā acī trīs līdz sešas reizes dienā. Nav ieteicams lietot bērniem, kuri ir jaunāki par 12 gadiem (skatīt sadaļu “Īpaši brīdinājumi un piesardzība lietošanā”). Lietošanas veids
Lietošanas ilgums vai lietošanas ilguma ierobežojumi Bērniem, kas vecāki par sešiem gadiem, pusaudžiem, pieaugušajiem un gados vecākiem cilvēkiem Indikācija a) Ja zāļu lietošanas laikā simptomi saglabājas ilgāk nekā divas nedēļas, jākonsultējas ar ārstu vai kvalificētu veselības aprūpes darbinieku. Pusaudžiem, pieaugušajiem un gados vecākiem cilvēkiem Indikācija b) Ieteicamais lietošanas ilgums ir četras dienas. Ja zāļu lietošanas laikā simptomi saglabājas ilgāk nekā divas dienas, jākonsultējas ar ārstu vai kvalificētu veselības aprūpes darbinieku. Pārējā drošas lietošanas informācija Kontrindikācijas Paaugstināta jutība pret aktīvo vielu. Īpaši brīdinājumi un piesardzība lietošanā Indikācija a) Nav ieteicams lietot bērniem līdz sešu gadu vecumam attiecīgu datu trūkuma dēļ. Indikācija b) Ja jūtamas sāpes acīs, ir redzes izmaiņas, ilgstošs acu apsārtums vai kairinājums vai arī ja, lietojot zāles, stāvoklis pasliktinās vai saglabājas ilgāk nekā 48 stundas, jākonsultējas ar ārstu vai kvalificētu veselības aprūpes darbinieku. Nav ieteicams lietot bērniem līdz 12 gadu vecumam attiecīgu datu trūkuma dēļ. Ekstraktiem, kuri satur etilspirtu, jāpievieno attiecīgs marķējums par etilspirtu, kas atbilst “Vadlīnijai par palīgvielām cilvēkiem paredzēto zāļu marķējumā un lietošanas instrukcijā”. Mijiedarbība ar citām zālēm un citi mijiedarbības veidi Nav zināma. Grūtniecība un zīdīšana Drošums grūtniecības un zīdīšanas laikā nav noskaidrots. Tā kā nav pietiekamu datu, lietošana grūtniecības un zīdīšanas laikā nav ieteicama. Ietekme uz spēju vadīt transportlīdzekļus un apkalpot mehānismus Nav veikti pētījumi, lai novērtētu ietekmi uz spēju vadīt transportlīdzekļus un apkalpot mehānismus. Nevēlamās blakusparādības Indikācija a) Jutīgiem pacientiem var parādīties alerģisks kontaktdermatīts. Biežums nav zināms. Indikācija b) Ziņots par konjunktivīta gadījumiem. Biežums nav zināms. Ja rodas citas, šeit neminētas blakusparādības, jākonsultējas ar ārstu vai kvalificētu veselības aprūpes darbinieku. Pārdozēšana Nav ziņu par pārdozēšanas gadījumiem. Farmaceitiskā informācija (ja nepieciešams) Nav piemērojams. Farmakoloģiskā iedarbība vai efektivitāte, kas pamatota ar ilggadēju lietošanu un pieredzi (ja nepieciešama produkta drošai lietošanai) Nav piemērojams. |
(1) Saskaņā ar USP (USP-31-NF 26, 2008 Vol 3:3526).
(2) Zāles atbilst Ph. Eur. monogrāfijai par acu preparātiem (01/2008:1163).”
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/106 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 29. novembris)
par drošuma prasībām, kas jāievēro Eiropas standartos par divriteņiem, mazu bērnu divriteņiem un divriteņu bagāžniekiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/786/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Direktīvā 2001/95/EK paredzēts, ka Eiropas standartizācijas struktūras izstrādā Eiropas standartus. Šiem standartiem jānodrošina, lai ražojumi atbilstu direktīvas vispārējās drošības [vispārējā drošuma] prasībām. |
(2) |
Saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK ražojums uzskatāms par drošu, ja tas atbilst brīvprātīgiem valsts standartiem, ar ko transponē Eiropas standartus, kuru atsauces Komisija ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
(3) |
Direktīvas 2001/95/EK 4. pantā ir izklāstīta Eiropas standartu izstrādāšanas procedūra. Saskaņā ar šo procedūru Komisijai ir jānosaka īpašas drošuma prasības, kuras jāievēro Eiropas standartos, un pēc tam jāpilnvaro Eiropas standartizācijas struktūras izstrādāt minētos standartus. |
(4) |
Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē Eiropas standartu atsauces. |
(5) |
Saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punkta otro daļu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pat bez Komisijas pilnvarojuma var publicēt tādu Eiropas standartu atsauces, kurus Eiropas standartizācijas struktūras pieņēmušas pirms minētās direktīvas stāšanās spēkā, ja standarti atbilst direktīvas vispārējā drošuma prasībām. |
(6) |
Komisija ar Lēmumu 2006/514/EK (2) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja atsauces uz Eiropas standartiem EN 14764:2005 par pilsētu un sabiedrisko ceļu divriteņiem, EN 14766:2005 par kalnu divriteņiem, EN 14781:2005 par sporta divriteņiem un EN 14872:2006 par divriteņu bagāžniekiem. |
(7) |
Četriem Eiropas standartiem, uz kuriem attiecas Lēmums 2006/514/EK, nav Komisijas pilnvarojuma, kas būtu pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 1. punktu. |
(8) |
Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) ir paziņojusi, ka Eiropas standarti EN 14764:2005, EN 14766:2005, EN 14781:2005 un EN 14872:2006 tiks pārskatīti. Atsauces uz minēto standartu jaunajām redakcijām pēc pārskatīšanas nevar publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī bez Komisijas pilnvarojuma, ar kuru nosaka īpašas drošuma prasības. |
(9) |
Tādēļ Komisijai jānosaka īpašas drošuma prasības attiecībā uz divriteņiem un divriteņu bagāžniekiem, lai varētu pilnvarot Eiropas standartizācijas struktūras izstrādāt standartus, pamatojoties uz minētajām prasībām. |
(10) |
Ja tādi divriteņi maziem bērniem, kas nav uzskatāmi par rotaļlietām Rotaļlietu drošuma direktīvas nozīmē (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (3)), nav droši, tad tie var bērniem nodarīt nopietnas galvas, krūškurvja, vēdera vai locekļu traumas, it īpaši kritiena rezultātā. |
(11) |
Mazi riteņbraucēji var gūt savainojumus ar divriteni, spēlējoties vai braucot pārāk ātri (4), un ir īpaši neaizsargāti pret kritieniem gan tādēļ, ka to motoriskās prasmes augot vēl tikai veidojas, gan tādēļ, ka tie vēl tikai mācās riteņbraukšanas prasmes, tai skaitā spēju izvairīties no šķēršļiem, gājējiem vai citiem riteņbraucējiem. Šie faktori un tas, ka bērniem smaguma centrs atrodas augstāk, apgrūtina līdzsvara noturēšanu. |
(12) |
Saskaņā ar informāciju no negadījumu datubāzes 37 % ES notikušo negadījumu ar riteņbraucējiem bija iesaistīti piecus līdz deviņus gadus veci bērni (5). Lai gan liela daļa no šiem negadījumiem notiek uz ceļa, daudzi negadījumi notiek spēlējoties, kad mazie riteņbraucēji saduras ar objektiem vai citiem cilvēkiem vai vienkārši krīt no divriteņa. Apvienotajā Karalistē ir aplēsts, ka ik gadu vairāk nekā 2 000 bērnu nonāk slimnīcā pēc mājās notikuša riteņbraukšanas negadījuma un vēl 21 000 – pēc tādās vietās kā parki vai spēļlaukumi notikušiem negadījumiem (6). |
(13) |
Eiropas standarts EN 14765:2005 + A1:2008 nosaka drošuma prasības un testa metodes mazu bērnu divriteņiem, kas neietilpst Rotaļlietu drošuma direktīvas (Direktīva 2009/48/EK) darbības jomā. Tomēr šim standartam nav Komisijas pilnvarojuma. |
(14) |
Tādēļ nepieciešams noteikt drošuma prasības un aicināt saskaņā ar šīm prasībām izstrādāt Eiropas standartus par tādiem mazu bērnu divriteņiem, kas nav uzskatāmi par rotaļlietām Rotaļlietu drošuma direktīvas (Direktīva 2009/48/EK) nozīmē. |
(15) |
Saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punktā izklāstīto procedūru, ja ir pieejami attiecīgie standarti un ja Komisija izlemj publicēt to atsauces Oficiālajā Vēstnesī, tad drošuma prasību, uz kurām attiecas minētie standarti, ziņā divriteņi, mazu bērnu divriteņi un bagāžnieki, kas atbilst minētajiem standartiem, uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 2001/95/EK vispārējā drošuma prasībām. |
(16) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komitejas, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 15. pantu, atzinumu. Pasākumus nav apstrīdējis ne Eiropas Parlaments, ne Padome, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“divritenis” ir divu riteņu transportlīdzeklis, ko darbina tikai vai galvenokārt ar riteņbraucēja muskuļu spēku, izņemot transportlīdzekļus ar diviem vai vairākiem sēdekļiem; |
b) |
“mazu bērnu divritenis” ir divritenis, kura sēdekļa augstums pārsniedz 435 mm, nepārsniedz 635 mm un kurš paredzēts riteņbraucējiem ar vidējo svaru 30 kg; |
c) |
“pilsētu un sabiedrisko ceļu divritenis” ir divritenis, kura sēdekļa maksimālais augstums pārsniedz 635 mm vai ir vienāds ar 635 mm un kurš paredzēts lietošanai uz sabiedriskiem ceļiem, tostarp ceļiem bez seguma; |
d) |
“kalnu divritenis” ir divritenis, kura sēdekļa maksimālais augstums pārsniedz 635 mm vai ir vienāds ar 635 mm un kurš projektēts braukšanai pa dažādiem apvidiem ārpus ceļiem, uz sabiedriskiem ceļiem un gājēju ceļiem. Tas ir aprīkots ar atbilstoši stiprinātu rāmi un citām detaļām, kā arī parasti aprīkots ar platām riepām, biezu protektoru un daudziem pārnesumiem; |
e) |
“sporta divritenis” ir divritenis, kura sēdekļa maksimālais augstums pārsniedz 635 mm vai ir vienāds ar 635 mm un kurš paredzēts lietošanai uz sabiedriskiem ceļiem lielā ātrumā. Šie divriteņi galvenokārt paredzēti lietošanai uz ceļa ar segumu; |
f) |
“divriteņa bagāžnieks” ir ierīce vai tvertne, bet nav piekabe, kas ir uzmontēta un pastāvīgi piestiprināta virs un/vai pie divriteņa aizmugurējā riteņa (aizmugurējais bagāžnieks) vai virs un/vai pie priekšējā riteņa (priekšējais bagāžnieks) un ir īpaši projektēta bagāžas pārvadāšanai vai bērnu pārvadāšanai bērnu sēdeklī. |
2. pants
Šā lēmuma pielikumā izklāstītas īpašas drošuma prasības attiecībā uz divriteņiem, mazu bērnu divriteņiem un divriteņu bagāžniekiem, kas jāievēro Eiropas standartos saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. pantu.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2011. gada 29. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.
(2) OV L 200, 22.7.2006., 35. lpp.
(3) OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.
(4) http://www.rospa.com/roadsafety/info/cycling_accidents.pdf.
(5) IDB Database 2006–2008.
(6) http://www.capt.org.uk/resources/talking-about-cycle-safety.
PIELIKUMS
I DAĻA
Īpašas prasības par divriteņu drošumu
1. IEDAĻA
Visu veidu divriteņiem piemērojamās drošuma prasības
1. Vispārīgas prasības
Visus divriteņu tipus projektē tā, lai tie būtu piemēroti paredzētā braucēja riteņbraukšanas spējām un fiziskajam stāvoklim. Īpaša uzmanība jāpievērš mazu bērnu divriteņu konstrukcijai.
Lietojot divriteni, kas uzskatāms par pieņemamu un atbilstošu augsta līmeņa veselības un drošuma aizsardzības prasībām, saprātīgi un plānotā veidā, ir minimāls risks, ka, braucot ar to, varētu rasties traumas vai kaitējums.
Detaļas, kas lietotājam pieejamas parastas vai paredzētās lietošanas laikā, neizraisa fiziskas traumas.
Lietotāji jāinformē par riskiem un briesmām, kas varētu rasties, un par to, kā tos novērst (sk. iedaļu par ražojuma drošuma informāciju).
Divriteņus aprīko ar gaismas ierīcēm un atstarotājiem priekšā, aizmugurē un sānos, lai nodrošinātu labu divriteņa un tā braucēja redzamību. Šīs ierīces atbilst noteikumiem, kas ir spēkā valstī, kurā ražojumu laiž tirgū.
Izgatavotājs norāda ieteicamo maksimālo pieļaujamo noslogojumu (piemēram, vadītāja un pasažieru, bagāžas, bagāžnieka utt. svaru), kas atbilst divriteņa konstrukcijas parametriem.
Izgatavotājs norāda, vai divritenis ir piemērots bagāžnieka un (vai) bērnu sēdekļa uzstādīšanai.
2. Fizikālās īpašības
Vadāmība
Pilnībā aprīkots divritenis braukšanas, bremzēšanas, pagriešanās un vadīšanas laikā ir stabils. Braucējs bez grūtībām vai bīstamības var vadīt divriteni ar vienu roku (piemēram, kad ar otru roku dod signālus).
Stabilitāte
Visas divriteņa detaļas konstruē tā, lai parastos lietošanas apstākļos ar paredzēto braucēju būtu nodrošināta stabilitāte.
Braucējs bez grūtībām vai bīstamības var vadīt divriteni ar vienu roku (piemēram, kad ar otru roku dod signālus). Divritenis ar piekrautu bagāžnieku braukšanas, bremzēšanas, pagriešanās un vadīšanas laikā ir stabils.
Izturība/nogurums
Visas divriteņa detaļas paredzētajam lietotājam ir drošas visu ražojuma darbmūžu. Vajadzības gadījumā šīm detaļām ir norādes par nolietošanās termiņiem, pēc kuriem tās jāaizstāj, lai nodrošinātu pilnīgu funkcionalitāti.
Pēc iespējas jāierobežo laika apstākļu (piemēram, lietus) ietekme uz bremžu sistēmām.
Bremžu sistēmas
Divriteni aprīko ar vismaz divām neatkarīgām bremžu sistēmām. Vismaz vienai jābūt uz priekšējā riteņa un vienai – uz aizmugurējā riteņa. Bremžu sistēmas projektē tā, lai garantētu drošu bremzēšanu gan uz mitra, gan sausa seguma.
Lēmumam par to, kā darbināma aizmugurējā bremžu sistēma – ar vadītāja roku vai kāju –, jābūt saskaņā ar tiesību aktiem, pieņemto praksi vai ieteicamo praksi tajā valstī, kurā divriteni piegādā.
Asas malas
Malas, kas varētu saskarties ar lietotāja ķermeni parastas braukšanas, lietošanas vai apkopes laikā, ir neasas.
Iesprūšana
Divriteņu konstrukcija ir tāda, kas nerada iesprūšanas risku.
Ja parastas lietošanas vai apkopes laikā iesprūšanas risks pastāv, tad tas jāmin divriteņa lietošanas rokasgrāmatā / brīdinājuma uzrakstos uz divriteņa.
Izvirzījumi
Jāizvairās no tādiem izvirzījumiem, kas ir bīstami lietotājam.
3. Mehāniskās īpašības
Saliekami mehānismi
Saliekami mehānismi ir funkcionāli, stabili un droši pret nejaušu atvēršanos lietošanas laikā un neizraisa traumas.
Stiprinājumi
Visi divritenī izmantotie stiprinājumi, skrūves, spieķi un nipeļi ir tāda lieluma un izgatavoti no tāda materiāla, lai izvairītos no traumām.
Visi stiprinājumi un skrūves, kas izmantoti tādās divriteņa vietās, kam ir nozīme drošuma ziņā, ir aizsargāti pret nejaušu atvienošanos.
Regulēšana un vadības ierīces
Divriteņu detaļas, kuru konstrukcija paredz noregulēšanu atbilstoši lietotāja augumam, piemēram, sēdeklis vai rokturi, ir viegli manipulējamas, neapdraudot lietotāja drošību. Lietošanas noteikumos jānorāda attiecīgais izmantojamais darbarīks, kas piemērots paredzētajam lietotājam. Visas vadības nodrošināšanai izmantojamās detaļas parastas lietošanas apstākļos ir viegli un droši pieejamas. Tās ir konstruētas un uzstādītas tā, lai lietotājam ļautu saglabāt vadību pār divriteni. It īpaši braucējam jānodrošina iespēja nobremzēt un pārslēgt ātrumus, turot tikai vienu roku uz roktura.
4. Ķīmiskās īpašības
Neviens priekšmets, kas ir saskarē ar braucēju, paredzētajam lietotājam nerada toksisku apdraudējumu, it īpaši attiecībā uz mazu bērnu divriteņiem.
5. Testēšanas metodes
Standartā apraksta stabilitātes testus, veiktspējas testus maksimālā noslogojuma noteikšanai, braukšanas ceļu, bremzēšanu, vadīšanu, rāmja detaļu izturību un noguruma testus.
6. Informācija par ražojuma drošumu
Informācija par ražojuma drošumu ir rakstīta tās valsts valodā(-ās), kurā ražojums tiek pārdots.
Informāciju par ražojuma drošumu pievieno visiem divriteņu tipiem. Tā ir viegli salasāma, saprotama un pēc iespējas visaptveroša, bet vienlaikus īsa.
Tādai vizuālai informācijai kā piktogrammas un attēli, kas iekļauti informācijā par ražojuma drošumu, jābūt redzamā vietā.
Informācijā par drošumu ietver pārdošanas informāciju, lietošanas pamācības, informāciju par tīrīšanu, kontroli un apkopi, marķējumiem un brīdinājuma uzrakstiem un vērš uzmanību uz apdraudējumiem, kas var rasties, un noteikumiem, kas jāievēro, lai izvairītos no nelaimes gadījumiem.
Informācijā par drošumu ietver pamācības par to, kā noregulējami atstarotāji un lukturi, lai nodrošinātu maksimālu redzamību, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem tajā valstī, kurā ražojumu laiž tirgū.
Uz ražojuma norādītā informācija par drošumu nav pretrunā ražojuma parastas lietošanas noteikumiem.
Uz rāmja viegli redzamā vietā salasāmi un neizdzēšami marķē rāmja kārtas numuru un pievieno uzņēmuma (vai tā pārstāvja) nosaukumu, kurš salicis divriteni.
2. IEDAĻA
Konkrētiem divriteņiem piemērojamas papildu drošuma prasības
Uz šiem divriteņiem papildus 1. iedaļas prasībām par drošumu attiecas turpmāk minētās prasības.
1. Mazu bērnu divriteņi
Sēdekļa maksimālā augstuma un vidējā svara ierobežojuma pamatā ir antropometriskie dati (vidējais svars un kāju garums atbilstoši vecumam). Uz šiem divriteņiem attiecas šādas prasības:
— |
aizliegts izmantot visa veida ierīces ar ātras atslēgšanas mehānismu, |
— |
aizliegts izmantot purngalu stiprinājumus (klipšpedāļus un siksnas), |
— |
priekšējās bremzes spēks ir tik liels, lai nepieļautu riteņu nobloķēšanos un divriteņa nevadāmību, |
— |
palīgriteņus ir iespējams uzstādīt un noņemt, neatvienojot aizmugures riteņa ass stiprinājumus, |
— |
mazu bērnu divritenī nevar iesprūst, lai kādā pozīcijā būtu noregulēts sēdeklis, |
— |
mazu bērnu divriteņus aprīko ar vismaz divām neatkarīgām bremžu sistēmām – vienu priekšā un vienu aizmugurē. |
2. Kalnu divriteņi
Visas kalnu divriteņu detaļas, kas saistītas ar drošumu, ir tā projektētas, lai izturētu tādu spēku iedarbību, kuri normālas lietošanas laikā pārsniedz spēkus, kas raksturīgi citiem divriteņu veidiem (piemēram, bezceļa izraisītu vibrāciju vai triecienus, pastiprinātu spēku iedarbību uz detaļām, kas nodrošina braukšanu, vadīšanu un bremzēšanu), un novērstu bremžu efektivitātes samazināšanos.
3. Sporta divriteņi
Visas sporta divriteņu detaļas, kas saistītas ar drošumu, ir tā projektētas, lai izturētu tādu spēku iedarbību, kuri normālas lietošanas laikā pārsniedz spēkus, kas raksturīgi citiem divriteņu veidiem (piemēram, lielāku ātrumu, pastiprinātu spēku iedarbību uz detaļām, kas nodrošina braukšanu, vadīšanu un bremzēšanu).
II DAĻA
Drošuma prasības divriteņu bagāžniekiem
1. Vispārīgas prasības
Īpašas prasības un testēšanas metodes, kas attiecas uz divriteņu bagāžniekiem, nodrošina drošību lietotājam un bērnam, kuru pārvieto uz divriteņa. Ražojums atbilst tādu testu prasībām, kas nodrošina tā stabilitāti un izturību, kā arī pretestību pret nogurumu un temperatūras iedarbību.
2. Klasifikācija
Bagāžniekus iedala kategorijās atbilstoši noslogojumam, plānotajam izmantošanas veidam un vietai uz divriteņa, kur bagāžnieks tiek uzstādīts.
3. Izmērs
Bērnu sēdekļu piestiprināšanai paredzētu bagāžnieku izmērs ir atbilstošs šim izmantošanas veidam.
4. Stabilitāte
Visas bagāžnieka detaļas ir konstruētas tā, lai ražojums parastas lietošanas apstākļos plānotajam lietotājam nodrošinātu pietiekamu stabilitāti.
Bagāžnieka detaļas ir cieši saliktas un piestiprinātas, izmantojot ražotāja piegādātās vai norādītās ierīces un saskaņā ar ražotāja pamācībām.
Piestiprināšanas ierīču izmērs ir atbilstošs.
Laika apstākļu ietekme uz bagāžnieka drošumu ir minimāla.
5. Asas malas
Malas, kas parastas braukšanas vai lietošanas un apkopes laikā var saskarties ar braucēja vai pārvadātā bērna ķermeni, nevar izraisīt traumu. Atsperu galus noapaļo vai aprīko ar aizsarguzgaļiem.
6. Izvirzījumi
Lai novērstu vai samazinātu risku, kam pakļauts lietotājs vai pārvadātais bērns, izvirzījumi konstrukcijā nav paredzēti jeb to konstrukcija ir droša.
7. Redzamība
Ražojumu konstruē tā, lai tumsā un sliktas redzamības apstākļos būtu nodrošināta divriteņa redzamība.
8. Informācija par ražojuma drošumu
Neatkarīgi no tā, vai bagāžnieks tiek pārdots atsevišķi kā piederums vai jau ir uzstādīts uz divriteņa, ražojumam ir pievienota vismaz šāda patērētājiem domāta informācija:
a) |
bagāžnieka piestiprināšanas vieta uz divriteņa un piestiprināšanas veids; |
b) |
uz ražojuma neizdzēšami marķēts maksimālais atļautais bagāžnieka noslogojums un brīdinājums par to, ka minēto noslogojumu nav atļauts pārsniegt; |
c) |
norāde par to, vai bagāžnieks ir piemērots bērnu sēdekļa piestiprināšanai; |
d) |
brīdinājums par to, ka bagāžas pārvadāšana ir droša vienīgi uz bagāžnieka; |
e) |
brīdinājums par to, ka bagāžnieku aizliegts pārveidot; |
f) |
brīdinājums par to, ka stiprinājumi regulāri jānostiprina un jāpārbauda; |
g) |
brīdinājums par to, ka divritenim ar uzstādītu bagāžnieku ir atšķirīgas iezīmes (it īpaši attiecībā uz vadīšanu un bremzēšanu); |
h) |
brīdinājums, kas nodrošina to, ka uz bagāžnieka piestiprinātā bagāža vai bērna sēdeklis ir droši uzstādīts saskaņā ar ražotāja pamācībām un ka ir novērsta nepiestiprinātu siksnu iesprūšana riteņos; |
i) |
pamācības par to, kā noregulēt atstarotājus un lukturus, lai jebkurā brīdī nodrošinātu redzamību, piemēram, it īpaši tad, kad bagāžnieks ir noslogots; |
j) |
uz ražojuma redzamā vietā salasāmi un neizdzēšami ir attēlots ražotāja, importētāja vai to pārstāvja nosaukums un adrese, preču zīme, ražojuma modelis un sērijas numurs vai atsauce; |
k) |
kāda(-u) tipa(-u) divriteņiem bagāžnieki ir paredzēti, ja vien ražojumu nepārdod kopā ar divriteni un uzstādītā veidā. |
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/112 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2011. gada 29. novembris),
ar ko dalībvalstīm uz laiku atļauj veikt ārkārtas pasākumus pret Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. izplatīšanos attiecībā uz Ēģipti
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 8618)
(2011/787/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 16. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Vadaudu bakteriozes izraisītājs Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (pazīstams arī kā Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith) ir organisms, kas ir kaitīgs kartupeļu Solanum tuberosum L. bumbuļiem, tam ir piemērojami pasākumi, kuri noteikti Direktīvā 2000/29/EK un Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvā 98/57/EK par Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. apkarošanu (2). |
(2) |
Pēc tam, kad Savienībā Ēģiptes izcelsmes kartupeļos Solanum tuberosum L. tika pārtverts Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al., Komisija pieņēma 2003. gada 22. decembra Lēmumu 2004/4/EK, kas dalībvalstīm atļauj uz laiku pieņemt neatliekamus pasākumus pret vadaudu bakteriozes izraisītāju (Pseudomonas solanacearum) Smith attiecībā uz Ēģipti (3). Ar šo lēmumu aizliedza ievest Savienībā Ēģiptes izcelsmes kartupeļus Solanum tuberosum L., ja netika izpildītas konkrētas prasības. |
(3) |
Pēdējo gadu laikā Ēģiptes izcelsmes kartupeļos Solanum tuberosum L. ir atkārtoti pārtverts Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Tāpēc attiecībā uz Ēģiptes izcelsmes kartupeļu Solanum tuberosum L. ievešanu Savienībā būtu jāturpina ārkārtas pasākumi pret attiecīgā kaitīgā organisma izplatīšanos. |
(4) |
Tomēr šos ārkārtas pasākumus vajadzētu pielāgot, lai tie atbilstu situācijai, kas ir uzlabojusies Ēģiptes veikto pasākumu rezultātā, jo īpaši pēc jaunā kontroles režīma, ko Ēģipte ir izveidojusi kartupeļu Solanum tuberosum L. audzēšanai un eksportam uz Savienību. Turklāt 2010./2011. gada importa sezonā Savienībā nav reģistrēts neviens Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. pārtveršanas gadījums. |
(5) |
Tāpēc būtu jāatļauj Ēģiptes izcelsmes kartupeļu Solanum tuberosum L. ievešana Savienībā, ja tie ir audzēti noteiktās platībās, kuras Ēģipte izveidojusi saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. Komisijai būtu jānogādā Ēģiptes iesniegtais šo platību saraksts dalībvalstīm, lai ļautu tām veikt importu kontroli un nodrošinātu sūtījumu izsekojamību. Būtu jāparedz nosacījums saraksta atjaunināšanai Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. pārtveršanas gadījumā. Turklāt Savienības kontroles prasībās attiecībā uz Ēģiptes izcelsmes kartupeļu Solanum tuberosum L. importu būtu jānosaka tikai stingrs pārbaudes režīms šo kartupeļu ievešanai Savienībā. |
(6) |
Dalībvalstīm pēc katras importa sezonas būtu jāsniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm sīka informācija par veiktajiem importiem, lai varētu novērtēt šā lēmuma piemērošanu. |
(7) |
Tādēļ skaidrības un praktiskuma labad Lēmums Nr. 2004/4/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu. |
(8) |
Ir nepieciešams paredzēt iespēju pārskatīt šo lēmumu. |
(9) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
“Kaitēkļbrīvās platības”
1. Ēģiptes izcelsmes kartupeļu Solanum tuberosum L. bumbuļu ievešana Savienības teritorijā ir atļauta, ja tie ir audzēti platībās, kuras iekļautas “kaitēkļbrīvo platību” sarakstā, kas minēts 2. punktā, un ja ir izpildītas pielikumā minētās prasības.
2. Komisija pirms katras importa sezonas sākuma nogādā dalībvalstīm Ēģiptes iesniegto “kaitēkļbrīvo platību” sarakstu, kurā minētas “kaitēkļbrīvās platības”, kas izveidotas saskaņā ar FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu 4. standartu: Kaitēkļu uzraudzība – kaitēkļbrīvu platību izveidošanas prasības.
3. Kad Komisijai un Ēģiptei paziņo par Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. pārtveršanas gadījumu, platību, no kuras inficētie Solanum tuberosum L. kartupeļi nākuši, izslēdz no “kaitēkļbrīvo platību” saraksta, kas minēts 2. punktā, līdz ir sagaidīti Ēģiptes veikto pārbaužu rezultāti. Komisija dalībvalstīm paziņo šo pārbaužu rezultātus un, ja tas ir piemērojams, Ēģiptes iesniegto atjaunināto “kaitēkļbrīvo platību” sarakstu.
2. pants
Informācijas un paziņojumu iesniegšana
1. Importējošās dalībvalstis katru gadu līdz 31. augustam iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm informāciju par to, kāds daudzums saistībā ar šo lēmumu ir bijis importēts iepriekšējā importa sezonā, sīku tehnisku ziņojumu par pielikuma 4. punktā minētajām pārbaudēm un par pielikuma 5. punktā minēto latentās infekcijas testu, kā arī visu oficiālo fitosanitāro sertifikātu kopijas.
2. Gadījumā, ja dalībvalstis paziņo Komisijai par varbūtēju vai apstiprinātu Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. gadījumu saskaņā ar pielikuma 6. punktu, šim paziņojumam pievieno attiecīgo oficiālo fitosanitāro sertifikātu kopijas un tiem pievienotos dokumentus.
3. Paziņojums, kas minēts šā panta 2. punktā, attiecas vienīgi uz sūtījumu, kurš sastāv no partijām, kam ir kopīga izcelsme.
3. pants
Atcelšana
Lēmumu 2004/4/EK atceļ.
4. pants
Pārskatīšana
Komisija pārskata šo lēmumu vēlākais 2012. gada 30. septembrī.
5. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2011. gada 29. novembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
John DALLI
(1) OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.
(2) OV L 235, 21.8.1998., 1. lpp.
(3) OV L 2, 6.1.2004., 50. lpp.
PIELIKUMS
Lēmuma 1. pantā minētās prasības, kas jāpilda papildus tām prasībām, kuras paredzētas attiecībā uz kartupeļu Solanum tuberosum L. bumbuļiem Direktīvas 2000/29/EK I, II un IV pielikuma A un B daļās.
1. Prasības attiecībā uz “kaitēkļbrīvajām platībām”
Lēmuma 1. pantā minētās “kaitēkļbrīvās platības” veido vai nu “sektors” (jau izveidota administratīva vienība, kas ietver “baseinu” grupu), vai “baseins” (apūdeņojama vienība) un tās identificē ar individuālu, oficiālu koda numuru.
2. Prasības attiecībā uz importējamiem kartupeļiem Solanum tuberosum L.
2.1. |
Uz importam Savienībā paredzētiem kartupeļu Solanum tuberosum L. bumbuļiem attiecina intensīvu kontroles režīmu Ēģiptē, lai nodrošinātu, ka tajos nav Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Intensīvo kontroles režīmu piemēro audzēšanas apstākļiem, lauku pārbaudēm, transportam, iepakošanai, pārbaudēm pirms eksporta un testiem. |
2.2. |
Kartupeļi Solanum tuberosum L., kas paredzēti importam Savienībā, ir:
|
3. Prasības attiecībā uz ievešanas vietām
3.1. |
Dalībvalstis paziņo Komisijai par tām ievešanas vietām, caur kurām ir atļauts ievest Ēģiptes izcelsmes kartupeļus Solanum tuberosum L., kā arī tās oficiālās iestādes nosaukumu un adresi, kas ir atbildīga par katru vietu. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis un Ēģipti. |
3.2. |
Oficiālā iestāde, kas atbild par ievešanas vietu, iepriekš tiek brīdināta par Ēģiptes izcelsmes kartupeļu Solanum tuberosum L. sūtījuma iespējamo pienākšanas laiku, kā arī par tā apjomu. |
4. Prasības attiecībā uz pārbaudēm
4.1. |
Ievešanas vietā kartupeļus Solanum tuberosum L. pārbauda atbilstoši Direktīvas 2000/29/EK 13.a panta 1. punkta prasībām, un šādas pārbaudes veic grieztu bumbuļu paraugiem, kuros katrā ir vismaz 200 kartupeļu bumbuļi un kuri ņemti no katras sūtījuma partijas vai, ja partija pārsniedz 25 tonnas, no katrām 25 tonnām vai to daļas šādā partijā. |
4.2. |
Katra minētā sūtījuma partiju atstāj oficiālā uzraudzībā līdz brīdim, kad konstatēts, ka šajās pārbaudēs nav atklāta Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. klātbūtne vai nav aizdomu par tā klātbūtni. Turklāt, ja partijā atklāj Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. raksturīgus simptomus vai ir aizdomas par tā klātbūtni, visas pārējās partijas minētajā sūtījumā un partijas citos sūtījumos, kuras ņemtas no tās pašas platības, tur oficiālā uzraudzībā, kamēr apstiprina vai noraida Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. klātbūtni minētajā partijā. |
4.3. |
Ja pārbaužu laikā partijā atklāj Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. raksturīgos simptomus vai ir aizdomas par to klātbūtni, to, vai apstiprināt vai noraidīt Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. klātbūtni, nosaka, veicot testus saskaņā ar Direktīvā 98/57/EK paredzēto testa shēmu. Ja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. klātbūtne tiek apstiprināta, partiju, no kuras paraugs ņemts, vai nu noraida, vai ļauj sūtīt produktus uz galamērķi ārpus Savienības vai iznīcina, un visas pārējās partijas sūtījumā, kas nāk no tās pašas vietas, pārbauda saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu. |
5. Prasības attiecībā uz latentas infekcijas testiem
5.1. |
Papildus 4. punktā minētajām pārbaudēm, lai atklātu latentu infekciju, paraugiem, kas ņemti no katras 1. punktā norādītās platības, veic testus saskaņā ar Direktīvā 98/57/EK minēto testa shēmu. Importa sezonas laikā no šā pielikuma 1. punktā minēto platību katra sektora vai baseina ņem vismaz vienu paraugu, no vienas partijas paņemot 200 bumbuļu katram paraugam. Paraugam, kas izraudzīts latentās infekcijas noteikšanai, pārbauda arī grieztos bumbuļus. Katram testētajam un pozitīvi apstiprinātajam paraugam visu pārpalikušo kartupeļu ekstraktu saglabā un attiecīgi iekonservē. |
5.2. |
Katru partiju, no kuras ņemti paraugi, atstāj oficiālā uzraudzībā, un līdz konstatējumam, ka minētajās pārbaudēs nav apstiprināta Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. klātbūtne, to nedrīkst tirgot vai izmantot. Ja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. klātbūtne tiek apstiprināta, partiju, no kuras ņemts paraugs, vai nu noraida, vai ļauj sūtīt uz galamērķi, kas ir ārpus Savienības, vai iznīcina. |
6. Prasības attiecībā uz paziņojumiem
Ja ir apstiprināta Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. klātbūtne vai ir aizdomas par to, dalībvalsts nekavējoties par to informē Komisiju un Ēģipti. Paziņojumu par aizdomām pamato ar iegūtu pozitīvu rezultātu ātrajā(-ās) skrīningā(-os), kā noteikts Direktīvas 98/57/EK II pielikuma I daļas 1. punktā un II daļā, vai skrīningā, kā noteikts minētās direktīvas II pielikuma I daļas 2. punktā un III daļā.
7. Prasības attiecībā uz marķēšanu
Dalībvalstis paredz piemērotas marķēšanas prasības attiecībā uz kartupeļiem Solanum tuberosum L., tai skaitā prasību norādīt Ēģiptes izcelsmi, lai novērstu kartupeļu Solanum tuberosum L. stādīšanu. Tās arī veic piemērotus pasākumus atkritumu apglabāšanai pēc kartupeļu Solanum tuberosum L. iesaiņošanas un apstrādes, lai novērstu Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. izplatīšanos iespējamas latentas infekcijas rezultātā.
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/116 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
(2011. gada 3. novembris),
ar ko groza Lēmumu ECB/2010/23 par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali
(ECB/2011/18)
(2011/788/ES)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 32. pantu,
tā kā:
(1) |
2010. gada 25. novembra Lēmums ECB/2010/23 par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (1) nosaka procedūru monetārās politikas operāciju rezultātā gūto ienākumu apkopošanai un sadalei. |
(2) |
2011. gada 3. novembra Lēmums ECB/2011/17 par nodrošināto obligāciju pirkšanas otrās programmas īstenošanu (2) nosaka, ka tiek izveidota otrā programma nodrošināto obligāciju pirkšanai monetārās politikas nolūkiem. |
(3) |
ECB Padome uzskata, ka, tāpat kā attiecībā uz obligāciju pirkšanu saskaņā ar 2009. gada 2. jūlija Lēmumu ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (3), jāuzskata, ka nodrošinātās obligācijas, kas nopirktas saskaņā ar Lēmumu ECB/2011/17, rada ienākumus atbilstoši atsauces likmei, kas definēta Lēmumā ECB/2010/23. |
(4) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2010/23, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Grozījums
Lēmuma ECB/2010/23 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Katras NCB monetāro ienākumu summu nosaka, novērtējot faktisko ienākumu, kas radies no iezīmējamiem aktīviem, kuri uzrādīti tās grāmatvedības dokumentos. Izņēmuma kārtībā uzskatāms, ka zelts nerada ienākumus un ka vērtspapīri, kas saskaņā ar 2009. gada 2. jūlija Lēmumu ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (4) un 2011. gada 3. novembra Lēmumu ECB/2011/17 par nodrošināto obligāciju pirkšanas otrās programmas īstenošanu (5) tiek turēti monetārās politikas nolūkiem, rada ienākumu atbilstoši atsauces likmei.
2. pants
Nobeiguma noteikums
Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 31. decembrī.
Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 3. novembrī
ECB prezidents
Mario DRAGHI
(1) OV L 35, 9.2.2011., 17. lpp.
(2) OV L 297, 16.11.2011., 70. lpp.
(3) OV L 175, 4.7.2009., 18. lpp.
(4) OV L 175, 4.7.2009., 18. lpp.
(5) OV L 297, 16.11.2011., 70. lpp.”
2.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 319/117 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
(2011. gada 16. novembris),
ar ko nosaka detalizētus noteikumus un procedūras atbilstības kritēriju ieviešanai attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju piekļuvi TARGET2 vērtspapīriem pakalpojumiem
(ECB/2011/20)
(2011/789/ES)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. un 12.1. pantu, kā arī 17., 18. un 22. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (1) un jo īpaši tās 10. pantu,
ņemot vērā 2010. gada 21. aprīļa Pamatnostādni ECB/2010/2 par TARGET2 vērtspapīriem (2) un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 15. pantu,
ņemot vērā 2009. gada 19. marta Lēmumu ECB/2009/6 par TARGET2 vērtspapīriem programmas Valdes izveidi (3),
tā kā:
(1) |
Pamatnostādnes ECB/2010/2 15. pants nosaka kritēriju centrālo vērtspapīru depozitāriju (CVD) piekļuvei TARGET2 vērtspapīriem (T2V) pakalpojumiem. |
(2) |
jānosaka procedūra tam, kā CVD piesakās piekļuvei T2V pakalpojumiem, un procedūra tam, kā CVD lūdz atbrīvojumu no CVD piekļuves 5. kritērija, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā:
1) |
“novērtējuma ziņojums” ir rakstisks dokumentu kopums, kurā ietilpst: a) ziņojums, ko sastādījušas attiecīgās kompetentās iestādes un kurā vērtēta CVD atbilstība CVD piekļuves 2. kritērijam; un b) CVD pašnovērtējums par tā atbilstību CVD piekļuves 1., 3., 4. un 5. kritērijam; |
2) |
“centrālā banka” ir Eiropas Centrālā banka, dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas (NCB), dalībvalstu, kuru valūta nav euro, NCB (turpmāk – “ārpus euro zonas NCB”), Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) centrālā banka vai attiecīgā kompetentā iestāde (turpmāk – “EEZ centrālā banka”) un valsts, kura atrodas ārpus EEZ zonas, centrālā banka vai attiecīgā kompetentā iestāde (turpmāk – “cita centrālā banka”), ja šādas ārpus euro zonas NCB, EEZ vai citas centrālās bankas valūta tiek uzskatīta par atbilstošu saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2010/2 18. pantu; |
3) |
“CVD piekļuves 1. kritērijs” ir kritērijs, kas noteikts Pamatnostādnes ECB/2010/2 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā, t. i., ka CVD ir tiesīgi piekļūt T2V pakalpojumiem ar nosacījumu, ka par tiem saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 10. pantu paziņots Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei vai ka ārpus EEZ valstu CVD gadījumā tie darbojas saskaņā ar juridisko un administratīvo regulējumu, kas līdzvērtīgs Savienībā spēkā esošajam regulējumam; |
4) |
“CVD piekļuves 2. kritērijs” ir kritērijs, kas noteikts Pamatnostādnes ECB/2010/2 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā, t. i., ka CVD ir tiesīgi piekļūt T2V pakalpojumiem ar nosacījumu, ka kompetentās iestādes pozitīvi novērtējušas to atbilstību Eiropas Centrālo banku sistēmas/Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas ieteikumiem vērtspapīru norēķinu sistēmām (turpmāk – “ECBS/EVRK ieteikumi”) (4); |
5) |
“CVD piekļuves 3. kritērijs” ir kritērijs, kas noteikts Pamatnostādnes ECB/2010/2 15. panta 1. punkta c) apakšpunktā, t. i., ka CVD ir tiesīgi piekļūt T2V pakalpojumiem ar nosacījumu, ka tie pēc pieprasījuma dara pieejamu citiem T2V CVD katru vērtspapīru/ISIN, kura emitējošie CVD (vai tehniski emitējošie CVD) tie ir; |
6) |
“CVD piekļuves 4. kritērijs” ir kritērijs, kas noteikts Pamatnostādnes ECB/2010/2 15. panta 1. punkta d) apakšpunktā, t. i., ka CVD ir tiesīgi piekļūt T2V pakalpojumiem ar nosacījumu, ka tie apņemas piedāvāt citiem T2V CVD vērtspapīru uzskaites un glabāšanas pamatpakalpojumus nediskriminējošā veidā; |
7) |
“CVD piekļuves 5. kritērijs” ir kritērijs, kas noteikts Pamatnostādnes ECB/2010/2 15. panta 1. punkta e) apakšpunktā, t. i., ka CVD ir tiesīgi piekļūt T2V pakalpojumiem ar nosacījumu, ka tie apņemas attiecībā pret citiem T2V CVD veikt savus norēķinus, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus, ja valūta ir pieejama T2V; |
8) |
“attiecīgā kompetentā iestāde” ir centrālās bankas un regulatori, kuru kompetencē ir konkrētā CVD pārraudzība un/vai uzraudzība un kuri atbild par CVD novērtēšanu, ņemot vērā piemērojamos standartus; |
9) |
“tieši pievienota līgumslēdzēja puse” ir T2V līgumslēdzēja puse, kuras tehniskās iespējas ļauj tai piekļūt T2V un izmantot tā vērtspapīru norēķinu pakalpojumus, neizmantojot CVD kā tehnisko interfeisu; |
10) |
“T2V līgumslēdzēja puse” ir juridiska persona vai dažos tirgos fiziska persona, kurai ar T2V CVD ir līgumtiesiskas attiecības par tās ar norēķiniem saistīto darbību apstrādi T2V un kurai var arī nebūt vērtspapīru konta CVD; |
11) |
“T2V programmas Valde” ir Eurosistēmas vadības struktūra, kas izveidota, pamatojoties uz Lēmumu ECB/2009/6, un definēta Pamatnostādnes ECB/2010/2 2. pantā, vai šādas struktūras pēctece; |
12) |
“T2V Konsultatīvā grupa (KG)” ir Pamatnostādnes ECB/2010/2 7. pantā definētais forums; |
13) |
“Valūtas dalības līgums (VDL)” ir līgums, ko Eurosistēma un ārpus euro zonas NCB vai iestāde, kura atbild par valūtu, kas nav euro, noslēdz, lai veiktu norēķinus par vērtspapīru darījumiem centrālo banku naudā valūtās, kas nav euro. |
2. pants
Priekšmets un piemērošanas joma
1. Pamatnostādnes ECB/2010/2 15. pantā noteiktie pieci kritēriji, kas nosaka CVD tiesības piekļūt T2V pakalpojumiem (turpmāk – “pieci CVD piekļuves kritēriji”) jāievieš saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas šā lēmuma 3.–5. pantā, un šā lēmuma pielikuma noteikumiem.
2. Šis lēmums neattiecas uz tieši pievienotām līgumslēdzējām pusēm, kam ir juridiskas attiecības ar CVD.
3. pants
Pieteikšanās procedūra
1. Lai pieteiktos T2V pakalpojumiem, CVD iesniedz: a) pieteikumu ECB Padomei; un b) reizē ar migrāciju uz T2V – novērtējuma ziņojumu.
2. Novērtējuma ziņojumam jāapliecina, ka CVD migrācijas uz T2V laikā atbilst pieciem CVD piekļuves kritērijiem, un jānorāda CVD piekļuves katra kritērija ieviešanas pakāpe, izmantojot kategorijas “atbilst”, “daļēji atbilst” un “neattiecas”, kā arī jāizklāsta CVD argumenti, paskaidrojumi un attiecīgie pierādījumi.
3. T2V programmas Valde, pamatojoties uz iepriekš minētajiem dokumentiem, izsaka ECB Padomei priekšlikumu par CVD pieteikumu par piekļuvi T2V pakalpojumiem. Lai sagatavotu T2V programmas Valdes priekšlikumu, tā var lūgt paskaidrojumus vai uzdot jautājumus pieteikumu iesniegušajam CVD.
4. Pēc tam, kad T2V programmas Valde iesniegusi priekšlikumu, ECB Padome pieņem lēmumu par CVD pieteikumu un šo lēmumu rakstiski paziņo attiecīgajam CVD ne vēlāk kā divus mēnešu pēc: a) pieteikuma saņemšanas dienas; vai b) dienas, kad saņemta atbilde uz T2V programmas Valdes lūgtajiem paskaidrojumiem vai uzdotajiem jautājumiem saskaņā ar šā panta 3. punktu. Ja ECB Padome pieteikumu noraida, tā dara zināmus noraidījuma iemeslus.
4. pants
Procedūra atbrīvojuma saņemšanai no CVD piekļuves 5. kritērija
1. CVD var lūgt atbrīvojumu no CVD piekļuves 5. kritērija, pamatojoties uz šā CVD īpašo operāciju vai tehnisko situāciju.
2. Lai atbrīvojuma lūgumu varētu izvērtēt, CVD lūgumu nodod T2V programmas Valdei, sniedzot pierādījumus tam, ka:
a) |
atbrīvojums attieksies uz ļoti ierobežotu norēķinu daudzumu salīdzinājumā ar kopējo vidējo piegādes pret samaksu norēķinu norādījumu daudzumu CVD mēneša laikā un ka T2V norēķinu par šīm operācijām izmaksas CVD būs pārāk lielas; |
b) |
CVD noteicis tehniskos un operāciju piesardzības pasākumus, kas nodrošina, ka atbrīvojums nepārsniegs a) apakšpunktā noteikto robežu; |
c) |
CVD pielicis visus pūliņus, lai atbilstu CVD piekļuves 5. kritērijam. |
3. Pēc šāda atbrīvojuma lūguma saņemšanas:
a) |
T2V programmas Valde CVD lūgumu un tā iepriekšēju novērtējumu iesniedz T2V Konsultatīvajai grupai; |
b) |
T2V Konsultatīvā grupa savu viedokli T2V programmas Valdei izsaka nekavējoties un laikā, kas ir pietiekams, lai šo viedokli varētu ņemt vērā; |
c) |
pēc T2V Konsultatīvās grupas viedokļa saņemšanas T2V programmas Valde sagatavo galīgo novērtējumu un kopā ar visiem dokumentiem iesniedz to ECB Padomei; |
d) |
ECB Padome pieņem pamatotu lēmumu par atbrīvojumu lūgumu; |
e) |
T2V programmas Valde ECB Padomes lēmumu un tā pamatojumu rakstiski paziņo CVD un T2V Konsultatīvajai grupai. |
4. CVD, ko izvēlējusies CB, kas parakstījusi VDL un kas nolēmusi par saviem monetārās politikas darījumiem centrālo banku naudā norēķināties ārpus T2V, iesniedz lūgumu piešķirt atbrīvojumu, lai tas šādus monetārās politikas darījumu norēķinus centrālo banku naudā varētu veikt ārpus T2V. Šādā gadījumā atbrīvojumu piešķir ar nosacījumu, ka: a) Eurosistēma saņēmusi visu attiecīgo informāciju par šādu norēķinu tehnisko izpildi; un b) šāda norēķina dēļ nav jāveic izmaiņas T2V darbībā, un tas T2V darbību neietekmē negatīvi. CB, kas izvēlējusies CVD, jālūdz sniegt savu viedokli par šādu atbrīvojuma lūgumu.
5. CVD, kuram piešķirts atbrīvojums, T2V programmas Valdei katru mēnesi sniedz pārskatu, kas apliecina, ka CVD joprojām atbilst atbrīvojuma nosacījumiem, t. sk. 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajai robežai. CVD, kuram atbrīvojums piešķirts saskaņā ar 4. punktu, T2V programmas Valdei katru mēnesi sniedz pārskatu par esošo situāciju.
6. Ja CVD, kuram piešķirts atbrīvojums, sešu mēnešu periodā pastāvīgi pārkāpj 2. punkta a) apakšpunktā noteikto robežu, ECB Padome atbrīvojumu atsauc CVD piekļuves 5. kritērija neievērošanas dēļ, un T2V programmas Valde par to paziņo CVD.
7. Pēc atbrīvojuma atsaukšanas CVD saskaņā ar šajā pantā noteikto procedūru var iesniegt jaunu atbrīvojuma lūgumu.
8. Krīzes situācijā, kas varētu ietekmēt valsts finanšu stabilitāti vai attiecīgās CB uzdevumu aizsargāt savas valūtas integritāti un kas attiecīgās valsts CB krīzes pārvaldības plāna ietvaros licis pāriet uz ārkārtas situāciju norēķiniem, šīs CB izvēlētais CVD iesniedz T2V programmas Valdei lūgumu piešķirt pagaidu atbrīvojumu no CVD piekļuves 5. kritērija un norēķinus pagaidām veic citā veidā. ECB Padome par šādu lūgumu pieņem pamatotu lēmumu, ņemot vērā attiecīgās CB viedokli par situāciju, kas attaisno pagaidu atbrīvojumu no CVD piekļuves 5. kritērija. Attiecīgā CB ne retāk kā katru mēnesi T2V programmas Valdei sniedz savu esošās situācijas novērtējumu.
5. pants
Piecu CVD piekļuves kritēriju nepārtraukta ievērošana
1. CVD, kuram ir piekļuve T2V pakalpojumiem, pēc tam, kad tas migrējis uz T2V, turpina atbilst pieciem CVD piekļuves kritērijiem un:
a) |
nodrošina, katru gadu veicot pašnovērtējumu un to papildinot ar attiecīgiem pamatojuma dokumentiem, ka tas turpina atbilst CVD piekļuves 1., 3., 4. un 5. kritērijam. Šim pašnovērtējumam pievieno kompetento iestāžu jaunāko pieejamo novērtējumu par CVD atbilstību 2. kritērijam; |
b) |
bez kavēšanās T2V programmas Valdes rīcībā nodod kompetento iestāžu jaunāko regulāro vai ad hoc novērtējumu par tā atbilstību CVD piekļuves 2. kritērijam; |
c) |
CVD sistēmas būtisku izmaiņu gadījumā lūdz kompetento iestāžu jaunu novērtējumu par tā atbilstību CVD piekļuves 2. kritērijam; |
d) |
paziņo T2V programmas Valdei, ja attiecīgais kompetentās iestādes novērtējums vai pašnovērtējums konstatējis neatbilstību kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem; |
e) |
pēc T2V programmas Valdes lūguma sniedz novērtējuma ziņojumu, kas liecina, ka CVD joprojām atbilst pieciem CVD piekļuves kritērijiem. |
2. Izņemot CVD piekļuves 2. kritēriju, T2V programmas Valde var pati veikt novērtēšanu un uzraudzīt atbilstību pieciem CVD piekļuves kritērijiem vai arī lūgt informāciju CVD. Ja T2V programmas Valde nolemj, ka CVD neatbilst kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem, tā uzsāk procedūru, kas līgumos ar CVD noteikta saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2010/2 16. pantu.
6. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 16. novembrī
ECB prezidents
Mario DRAGHI
(1) OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.
(2) OV L 118, 12.5.2010., 65. lpp.
(3) OV L 102, 22.4.2009., 12. lpp.
(4) Pieejami Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes tīmekļa vietnē www.esma.europa.eu.
PIELIKUMS
CENTRĀLO VĒRTSPAPĪRU DEPOZITĀRIJU PIECU PIEKĻUVES KRITĒRIJU IEVIEŠANAS DETALIZĒTI NOTEIKUMI
Šajā pielikumā:
— |
“vērtspapīru glabāšanas pamatpakalpojumi” ir trešo personu vērtspapīru un citu finanšu instrumentu glabāšana un pārvaldīšana, ko veic persona, kam uzticēti šādi pienākumi. Šie pienākumi ietver vērtspapīru glabāšanu, glabāšanā esošo vērtspapīru procentu un dividenžu sadali un šādu vērtspapīru notikumu apkalpošanu, |
— |
“ieguldītāja CVD” centrālo vērtspapīru depozitāriju (CVD) saikņu kontekstā ir CVD, kas atver kontu citā CVD (emitentā CVD), lai varētu veikt vērtspapīru darījumu norēķinu starp CVD, |
— |
“emitenta CVD” ir CVD, kurā vērtspapīri emitēti un laisti apgrozībā emitenta vārdā. Emitenta CVD atbild par vērtspapīru notikumu apkalpošanu emitenta vārdā. Emitenta CVD atver kontus ieguldītāja CVD vārdā vērtspapīru pārvešanai uz ieguldītāja CVD, |
— |
“tehniskais emitenta CVD” ir ieguldītāja CVD, kas tur vērtspapīrus emitentā CVD, kurš nepiedalās T2V, un T2V nolūkiem attiecībā uz šādiem vērtspapīriem tiek uzskatīts par emitenta CVD, |
— |
“ieguldījumu fondu akcijas” ir ieguldījumu fonda neto aktīvu īpašumtiesību daļas, ko ieguldītāji saņem par saviem kapitāla ieguldījumiem. |
I. CVD piekļuves 1. kritērija ieviešana
Lai saņemtu pozitīvu novērtējumu par atbilstību šim kritērijam:
a) |
Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstī esošam CVD jābūt iekļautam atzītu sistēmu sarakstā, kas tiek uzturēts saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 10. pantu; un |
b) |
ārpus EEZ valstī esošam CVD jāiesniedz T2V programmas Valdes apstiprinātas struktūras juridisks atzinums, kuru atjaunina pēc T2V programmas Valdes pieprasījuma vai ja notikušas būtiskas izmaiņas, kas ietekmē juridisko atzinumu, un kurā apliecināts, ka CVD darbība notiek saskaņā ar juridisko un administratīvo regulējumu, kas līdzvērtīgs Savienībā spēkā esošajam regulējumam. |
II. CVD piekļuves 2. kritērija ieviešana
Ja CVD neatbilst visiem ECBS/EVRK ieteikumiem, attiecīgais CVD paziņo T2V programmas Valdei attiecīgo informāciju un sniedz paskaidrojumus un pierādījumus par tiem ECBS/EVRK ieteikumiem, kuriem tas neatbilst. CVD T2V programmas Valdei paziņo arī attiecīgo kompetento iestāžu novērtējuma ziņojuma secinājumus. Novērtējuma secinājumus izskata saskaņā ar T2V pakalpojumu piekļuves pieteikšanās procedūru un nepārtrauktas atbilstības pieciem CVD piekļuves kritērijiem procedūru. Ja CVD ar piekļuvi T2V pakalpojumiem vairs neatbilst kādam no pieciem CVD piekļuves kritērijiem, T2V programmas Valde uzsāks līgumos ar CVD noteikto procedūru.
CVD atbildīs šim CVD piekļuves kritērijam, ja:
a) |
par EEZ valstī esošu CVD attiecīgās kompetentās iestādes sniegušas pozitīvu novērtējumu par atbilstību ECBS/EVRK ieteikumiem; un |
b) |
par ārpus EEZ valstī esošu CVD attiecīgās kompetentās iestādes sniegušas pozitīvu novērtējumu par atbilstību ECBS/EVRK ieteikumiem vai līdzvērtīgiem standartiem, piemēram, attiecīgās kompetentās iestādes pašas standartiem vai CPSS/IOSCO standartiem (1). Šādā gadījumā T2V programmas Valdē vai ECB Padomē jāiesniedz pierādījumi, ka CVD novērtēts, ņemot vērā līdzīga līmeņa un veida standartus. |
Ja attiecīgo kompetento iestāžu novērtējums satur konfidenciālu informāciju, CVD jāiesniedz vispārējs kopsavilkums vai novērtējuma secinājumi, kas demonstrē CVD atbilstības līmeni.
III. CVD piekļuves 3. kritērija ieviešana
CVD ar piekļuvi T2V pakalpojumiem netiek prasīts turēt visus savus kontus un atlikumus T2V attiecībā uz katru vērtspapīru/ISIN, ko tas emitē vai kuram tas ir tehniskais emitenta CVD. Tomēr tam vērtspapīrs/ISIN jādara pieejams bez papildu maksas nekavējoties un ar tāda līguma palīdzību, kas T2V ieguldītāja CVD lietotājiem neizvirza nepamatotus nosacījumus vai prasības. Ieguldījumu fondu akciju emitentiem piemērojamu pārrobežu izplatīšanas juridisko ierobežojumu dēļ dažas ieguldījumu fondu akcijas var nebūt automātiski pieejamas ieguldītāja CVD, kas atver kontu emitenta CVD.
Emitenta CVD tiek prasīts ievērot nacionālo regulējumu, bet tas nedrīkst šā regulējuma piemērošanas dēļ radušās izmaksas novirzīt uz pārējiem T2V CVD. Šī prasība nodrošina, ka nacionālā regulējuma ievērošanas izmaksas paliek uz vietas un ka T2V CVD attiecības nosaka savstarpības princips. Turklāt šī prasība, ciktāl tas iespējams, veicina saskaņotas norēķinu procedūras T2V.
Emitenta CVD tiek prasīts ievērot nacionālo regulējumu, bet tam jāatbalsta ieguldītāja CVD piekļuves lūgums, un tas nedrīkst piemērot papildu maksu par norēķiniem. Kavējumi, ko izraisījusi nacionālā regulējuma ievērošana, uz visām darījuma pusēm attiecas vienlīdzīgi.
Ieguldītāja CVD var attiecīgajam emitenta CVD vai tehniskajam emitenta CVD lūgt vērtspapīrus/ISIN, kas vēl nav pieejami T2V. Pēc šāda lūguma saņemšanas emitenta CVD vai tehniskais emitenta CVD visus vērtspapīra atsauces datus ievada T2V un dara tos pieejamus saskaņā ar grafiku, kas noteikts Operāciju procedūru rokasgrāmatā, ko Eurosistēma dara zināmu CVD un CB.
Ja ieguldītāja CVD parakstījis vajadzīgos līgumus, emitenta CVD bez liekas vilcināšanās ieguldītāja CVD atver vismaz vienu vērtspapīru kontu katram vērtspapīram/ISIN. Emitenta CVD atteikums atvērt vērtspapīru kontu un nodrošināt ieguldītāja CVD piekļuvi emitenta CVD vērtspapīriem ir CVD piekļuves 3. kritērija neievērošana.
Ieguldītāja CVD ziņo T2V programmas Valdei par katru 3. kritērija neievērošanas gadījumu no emitenta CVD puses. Atkarībā no neatbilstības veida un atkārtošanās biežuma T2V programmas Valde lems, vai emitenta CVD konsekventi neatbilst kritērijiem, tādos gadījumos ievērojot procedūru, kas saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2010/2 16. pantu noteikta līgumos ar CVD.
IV. CVD piekļuves 4. kritērija ieviešana
Šis CVD piekļuves kritērijs atbilst Piekļuves un sadarbspējas pamatnostādnei (Access and Interoperability Guideline) (2), kas nosaka, ka ieguldītāja CVD jābūt pieejai emitenta CVD pakalpojumiem ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā jebkuram citam emitenta CVD standarta dalībniekam.
Lai ieguldītāja CVD varētu sniegt norēķinu pakalpojumus par emitenta CVD emitētiem vērtspapīriem, ieguldītāja CVD saviem dalībniekiem attiecībā uz šiem vērtspapīriem jāsniedz arī vērtspapīru glabāšanas pamatpakalpojumi. T2V piedāvā skaidras naudas un vērtspapīru pamatnorēķinus centrālo banku naudā, bet vērtspapīru glabāšanas pamatpakalpojumi tiek sniegti ārpus T2V.
Emitenta CVD jāatbilst T2V Vērtspapīru notikumu apakšgrupas standartiem (T2S Corporate Actions Subgroup Standards) (3) un visiem piemērojamiem T2V tirgus prakses standartiem.
Ieguldītāja CVD jāpiemēro tādi paši noteikumi kā jebkuram citam emitenta CVD klientam. Emitenta CVD nevar noteikt tehniskus ierobežojumus vai piedāvāt labvēlīgākus noteikumus ieguldītāja CVD piekļuvei vērtspapīru glabāšanas pamatpakalpojumiem.
V. CVD piekļuves 5. kritērija ieviešana
Ieviešot CVD piekļuves 5. kritēriju, tiešās un netiešās vērtspapīru turēšanas tirgiem jānodrošina vienlīdzīgi darbības nosacījumi. CVD no tiešās turēšanas tirgus var migrēt uz T2V, visus savus vērtspapīru kontus integrējot T2V vai arī izmantojot vairāku līmeņu modeli, kurā tehniskie dalībnieku konti ir T2V, bet ieguldītāju konti paliek vietējā CVD platformā. CVD piekļuves 5. kritērijs ir pilnībā ievērots, ja tiešās turēšanas tirgus izvēlas visus savus vērtspapīru kontus pilnībā integrēt un uzturēt T2V. Tomēr, ja tiešās turēšanas tirgus izvēlas uz T2V migrēt, izmantojot vairāku līmeņu modeli, T2V programmas Valdes novērtējumā par saistītajām procedūrām T2V un ārpus T2V, kurā tiek ņemta vērā CVD piekļuves 5. kritērija būtība, jānorāda, vai tirgum jālūdz atbrīvojums no CVD piekļuves 5. kritērija.
(1) Committee on Payment and Settlement Systems (CPSS)/Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions (IOSCO) Recommendations for securities settlement systems, pieejami Starptautisko norēķinu bankas tīmekļa vietnē www.bis.org.
(2) The Access and Interoperability Guideline of 28 June 2007, kas saskaņā ar Ētikas kodeksu nosaka piekļuves un sadarbspējas principus un nosacījumus, pieejama Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu.
(3) Pieejami Eiropas Centrālās bankas tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu.