ISSN 1725-5112 doi:10.3000/17255112.L_2010.007.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 7 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
53. sējums |
Saturs |
|
II Neleģislatīvi akti |
Lappuse |
|
|
REGULAS |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
DIREKTĪVAS |
|
|
* |
||
|
|
LĒMUMI |
|
|
|
2010/14/ES |
|
|
* |
|
|
Labojumi |
|
|
* |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
II Neleģislatīvi akti
REGULAS
12.1.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 7/1 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 17/2010
(2010. gada 8. janvāris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 690/2008 attiecībā uz Itālijas provinces Venēcijas atzīšanu par aizsargājamu zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas 2008. gada 4. jūlija Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem (2), dažas dalībvalstis vai dalībvalstu teritoriju daļas atzina par aizsargājamām zonām attiecībā uz konkrētiem kaitīgiem organismiem. |
(2) |
Ar Regulu (EK) Nr. 690/2008 dažas Itālijas Veneto reģiona daļas atzina par aizsargājamu zonu attiecībā uz kaitīgo organismu Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. līdz 2010. gada 31. martam. |
(3) |
Tā kā Komisija inspekcijas laikā no 2009. gada 31. augusta līdz 11. septembrim konstatēja minētā kaitīgā organisma klātbūtni dažās Veneto reģiona daļās, Itālija 2009. gada 23. oktobrī informēja Komisiju par 2009. gada septembrī un oktobrī veikto pēdējo pārbaužu rezultātiem attiecībā uz minētā kaitīga organisma klātbūtni Veneto reģionā. Šo pēdējo pārbaužu rezultāti liecina, ka Venēcijas provincē ir 14 vietas, kurās, neskatoties uz Itālijas iestāžu veiktajiem izskaušanas pasākumiem, šis kaitīgais organisms ir klātesošs vismaz trīs gadus pēc kārtas. Līdz ar to šie pasākumi izrādījušies neefektīvi. |
(4) |
Pēdējos pārbaužu rezultātus apsprieda Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmē 2009. gada 19. un 20. oktobrī. Secināja, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Venēcijas provincē tagad ir sastopams. Tādēļ minēto provinci vairs nevar atzīt par aizsargājamu zonu saistībā ar minēto kaitīgo organismu. |
(5) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 690/2008. |
(6) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 690/2008 I pielikuma b) apakšpunkta 2. punkta otrās slejas otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:
“— |
un līdz 2010. gada 31. martam Īrija, Itālija (Apūlija, Emīlija Romanja (Parmas un Pjačencas province), Lombardija (izņemot Mantujas provinci), Veneto (izņemot Rovigo un Venēcijas provinci, Padujas provinces komūnas Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S.Urbano, Boara Pisani, Masi un teritoriju, kas atrodas Veronas provincē uz dienvidiem no A4 automaģistrāles)), Lietuva, Slovēnija (izņemot Gorenjskas, Koroškas, Mariboras un Notrjanskas reģionu), Slovākija (izņemot Blahová, Horné Mýto un Okoč (Dunajská Streda apgabals), Hronovce un Hronské Kľačany (Levice apgabals), Málinec (Poltár apgabals), Hrhov (Rožňava apgabals), Veľké Ripňany (Topoľčany apgabals), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše un Zatín (Trebišov rajons) komūnu)”. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 8. janvārī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.
(2) OV L 193, 22.7.2008., 1. lpp.
12.1.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 7/3 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 18/2010
(2010. gada 8. janvāris),
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 300/2008 attiecībā uz kvalitātes kontroles valsts programmu specifikācijām civilās aviācijas drošības jomā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (1) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Ir būtiski katrā dalībvalstī izstrādāt un īstenot kvalitātes kontroles valsts programmu, lai nodrošinātu valsts civilās aviācijas drošības programmas efektivitāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008. 11. panta 1. punktu. |
(2) |
Specifikāciju nolūks šajā sakarā ir nodrošināt saskaņotu pieeju dalībvalstu īstenojamajām kvalitātes kontroles valsts programmām. |
(3) |
Lai programmas būtu efektīvas, kompetentās iestādes pārziņā regulāri ir jāveic atbilstības uzraudzības pasākumi. Nav jāierobežo ne šo kontroļu veikšanas iemesls, etaps, ne laiks. Tās jāveic vispiemērotākajā veidā, lai nodrošinātu efektivitāti. |
(4) |
Prioritāra nozīme ir jāpiešķir kopējas metodoloģijas izstrādei atbilstības uzraudzības nolūkā. |
(5) |
Jāizstrādā saskaņots veids, kā ziņot par pasākumiem, ko veic, lai izpildītu saistības saskaņā ar šo regulu, un par aviācijas drošības stāvokli dalībvalstu teritorijās. |
(6) |
Kvalitātes kontroles valsts programmu pamatā jābūt paraugpraksei. Ar šādu paraugpraksi būtu jādalās ar Komisiju, un tā ir jādara zināma visām dalībvalstīm. |
(7) |
Tāpēc Regula (EK) Nr. 300/2008 ir attiecīgi jāgroza. |
(8) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Civilās aviācijas drošības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 300/2008
Regulu (EK) Nr. 300/2008 groza šādi.
1) |
Virsrakstu “Pielikums” aizstāj ar “I pielikums”. |
2) |
Šīs regulas pielikumā izklāstīto tekstu pievieno kā II pielikumu. |
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no dienas, kas norādīta īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktā minēto procedūru, taču ne vēlāk kā no 2010. gada 29. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 8. janvārī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.
PIELIKUMS
II PIELIKUMS
Kopējās specifikācijas kvalitātes kontroles valsts programmām, kas dalībvalstīm jāīsteno civilās aviācijas drošības jomā
1. DEFINĪCIJAS
1.1. |
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:
|
2. ATTIECĪGĀS IESTĀDES PILNVARAS
2.1. |
Dalībvalstis attiecīgajai iestādei piešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai uzraudzītu, kā tiek izpildītas šajā regulā un īstenošanas tiesību aktos paredzētās prasības, kā arī lai garantētu šo prasību izpildi, tostarp pilnvaras noteikt sankcijas atbilstīgi 21. pantam. |
2.2. |
Attiecīgā iestāde veic atbilstības uzraudzības darbības, un tai ir visas pilnvaras, lai pieprasītu, ka identificētie trūkumi noteiktā termiņā tiek novērsti. |
2.3. |
Attiecībā uz trūkumu labošanas darbībām un izpildes nodrošināšanas pasākumiem ir jāievieš pakāpeniska un proporcionāla pieeja. Šī pieeja ir pakāpeniska, tajā ietilpst secīgi pasākumi, kas jāizpilda, līdz attiecīgā korekcija ir veikta, tostarp:
Attiecīgā iestāde vienu vai vairākus no šiem posmiem var izlaist, jo īpaši gadījumā, ja trūkums ir nopietns vai atkārtojas. |
3. KVALITĀTES KONTROLES VALSTS PROGRAMMAS MĒRĶI UN SATURS
3.1. |
Kvalitātes kontroles valsts programmas mērķi ir pārbaudīt, vai aviācijas drošības pasākumi tiek efektīvi un pareizi izpildīti, un ar atbilstības uzraudzības pasākumiem noteikt, cik lielā mērā ir panākta atbilstība šīs regulas noteikumiem un valsts civilās aviācijas drošības programmai. |
3.2. |
Kvalitātes kontroles valsts programmā iekļauj šādus elementus:
|
4. ATBILSTĪBAS UZRAUDZĪBA
4.1. |
Visas lidostas, ekspluatantus un citus subjektus, kuriem ir pienākumi aviācijas drošības jomā, regulāri uzrauga, lai jebkuru nepilnību varētu tūlītēji konstatēt un attiecīgi izlabot. |
4.2. |
Uzraudzību veic saskaņā ar kvalitātes kontroles valsts programmu, ņemot vērā apdraudējuma pakāpi, darbību veidu un būtību, īstenošanas standartu, attiecībā uz lidostām, ekspluatantiem un subjektiem īstenoto iekšējo kvalitātes kontroļu rezultātus, kā arī citus faktorus un novērtējumus, kuri ietekmētu to, cik bieži šādu uzraudzību veic. |
4.3. |
Uzraudzība attiecas uz lidostām, ekspluatantiem un citiem subjektiem piemēroto iekšējās kvalitātes kontroles pasākumu īstenošanu un efektivitāti. |
4.4. |
Katrā lidostā šī uzraudzība ietver virkni speciālu atbilstības uzraudzības darbību, kuru rezultātā tiek iegūts visaptverošs priekšstats par drošības pasākumu piemērošanu attiecīgajā jomā. |
4.5. |
Kvalitātes kontroles programmas vadību, prioritāšu noteikšanu un organizāciju uzsāk neatkarīgi no to pasākumu funkcionālas ieviešanas, kurus veic saskaņā ar valsts civilās aviācijas drošības programmu. |
4.6. |
Atbilstības uzraudzības darbībās ietilpst drošības audits, inspekcijas un testi. |
5. METODES
5.1. |
Atbilstības uzraudzības darbību metodēm jāatbilst standartizētai pieejai, kas aptver uzdevumu izvirzīšanu, plānošanu, sagatavošanos, darbību uz vietas, konstatētā klasifikāciju, ziņojuma pabeigšanu un korektīvās darbības. |
5.2. |
Atbilstības uzraudzības darbību pamatā ir sistemātiska informācijas apkopošana, izmantojot novērojumus, sarunas, dokumentu pārbaudes un verifikāciju. |
5.3. |
Atbilstības uzraudzības pasākumos ietilpst kā paziņotie, tā arī nepaziņotie pasākumi. |
6. DROŠĪBAS AUDITS
6.1. |
Drošības audits attiecas uz:
|
6.2. |
Metodēs, kuras izmanto drošības audita veikšanai, apsver turpmāko:
|
6.3. |
Lai varētu apstiprināt, ka drošības pasākumi ir piemēroti, drošības auditu veic, pamatojoties uz sistemātisku informācijas apkopojumu, izmantojot vienu no turpmākajiem paņēmieniem:
|
6.4. |
Lidostās, kurās gada satiksmes apjoms pārsniedz 10 miljonus pasažieru, vismaz reizi četros gados veic drošības auditu, kurš attiecas uz visiem aviācijas drošības standartiem. Pārbaude attiecas uz reprezentatīvu informācijas paraugu. |
7. INSPEKCIJAS
7.1. |
Inspekcija attiecas uz vismaz vienu tādu tieši saistītu drošības pasākumu kopumu, kuri minēti šīs regulas I pielikumā, un attiecīgajiem izpildes noteikumiem, ko pārrauga vienotas darbības satvarā vai atbilstīgā termiņā, kas parasti nepārsniedz trīs mēnešus. Pārbaude attiecas uz reprezentatīvu informācijas paraugu. |
7.2. |
Tieši saistītu drošības pasākumu kopums ir kopums, kurā ietilpst vismaz divas no šīs regulas I pielikumā minētajām prasībām un attiecīgie izpildes noteikumi, kam ir tik liela savstarpējā mijiedarbība, ka izvirzītā mērķa sasniegšana nav pienācīgi izvērtējama, kā vien tos izskatot kopumā. Šajos pasākumu kopumos ietilpst tie, kas minēti šā pielikuma I papildinājumā. |
7.3. |
Inspekcijas iepriekš nepaziņo. Ja attiecīgā iestāde uzskata, ka tas nav iespējams, inspekciju var iepriekš paziņot. Metodēs, kuras izmanto inspekciju veikšanai, ņem vērā šādus aspektus:
|
7.4. |
Lai varētu apstiprināt, ka drošības pasākumi ir iedarbīgi, inspekciju veic, pamatojoties uz sistemātisku informācijas apkopojumu, izmantojot vienu no turpmākajiem paņēmieniem:
|
7.5. |
Lidostās, kur gada satiksmes apjoms ir vairāk nekā 2 miljoni pasažieru, visi tie savstarpēji saistītie drošības pasākumi, kas izklāstīti šīs regulas I pielikuma 1.–6. nodaļā, ir jāinspicē ne retāk kā ik pēc 12 mēnešiem, ja vien tajā pašā laikā attiecīgajā lidostā nav veikts audits. Visu to drošības pasākumu inspekciju biežumu, uz kuriem attiecas I pielikuma 7.–12. nodaļa, nosaka attiecīgā iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu. |
7.6. |
Ja dalībvalstī nav tādas lidostas, kuras gada satiksmes apjoms pārsniedz 2 miljonus pasažieru, 7.5. punkta prasības piemēro tai šīs dalībvalsts teritorijā esošai lidostai, kurā ir salīdzinoši lielākais gada satiksmes apjoms. |
8. TESTI
8.1. |
Testus veic, lai pārbaudītu, cik efektīvi tiek izpildīti vismaz šādi turpmākie drošības pasākumi:
|
8.2. |
Ņemot vērā tiesiskās, drošības un funkcionālās prasības, izstrādā testa protokolu un ar to saistīto metodoloģiju. Šīm metodēm jāattiecas uz šādiem elementiem:
|
9. APSEKOJUMI
9.1. |
Apsekojumus veic ikreiz, kad attiecīgā iestāde pamana vajadzību pēc darbības veida atkārotas novērtēšanas, lai konstatētu un novērstu jebkādus vājos punktus. Identificējot kādu vājo punktu, attiecīgā iestāde pieprasa, lai tiktu īstenoti aizsardzības pasākumi, kas būtu proporcionāli pastāvošajam riskam. |
10. ZIŅOŠANA
10.1. |
Par atbilstības uzraudzības pasākumiem ziņo un tos protokolē standartizētā formātā, kuram atbilstoši iespējams pastāvīgi analizēt pastāvošās tendences. |
10.2. |
Jāiekļauj šādi elementi:
|
10.3. |
Gadījumā, ja identificē trūkumus, attiecīgā iestāde par konstatēto paziņo attiecīgajai uzraugāmajai lidostai, ekspluatantam vai subjektam. |
11. VISPĀRĒJĀ ATBILSTĪBAS KLASIFIKĀCIJA
11.1. |
Atbilstības uzraudzības darbībās novērtē valsts civilās aviācijas drošības programmas īstenošanu, izmantojot saskaņotu atbilstības klasifikācijas sistēmu, kas izklāstīta II pielikumā. |
12. TRŪKUMU NOVĒRŠANA
12.1. |
Konstatēto trūkumu novēršanai jānotiek nekavējoties. Ja nav iespējams trūkumus novērst nekavējoties, jāveic kompensējoši pasākumi. |
12.2. |
Attiecīgā iestāde pieprasa lidostām, ekspluatantiem un citiem subjektiem, kam piemēro atbilstības uzraudzības pasākumus, lai tie iesniegtu apstiprināšanai rīcības plānu visu ziņojumos atklāto trūkumu risināšanai, kā arī grafiku korektīvo pasākumu izpildei, kā arī lai tiktu paziņots, kad šīs korektīvās darbības ir pabeigtas. |
13. AR KOREKTĪVO PASĀKUMU VERIFIKĀCIJU SAISTĪTĀ TURPMĀKĀ KONTROLE
13.1. |
Pēc tam, kad uzraugāmā lidosta, ekspluatants vai subjekts apstiprina, ka pieprasītie korektīvie pasākumi ir pieņemti, attiecīgā kompetentā iestāde pārbauda, kā tie ir veikti. |
13.2. |
Turpmākās kontroles darbībās izmanto vispiemērotāko uzraudzības metodi. |
14. AUDITORU DARBGATAVĪBA
14.1. |
Katra dalībvalsts nodrošina, lai attiecīgās iestādes rīcībā – tieši vai tās pārraudzībā – būtu pietiekams skaits auditoru visu atbilstības uzraudzības pasākumu veikšanai. |
15. AUDITORU KVALIFIKĀCIJAS KRITĒRIJI
15.1. |
Visas dalībvalstis nodrošina, lai auditoriem, kas attiecīgās iestādes vārdā pilda savas funkcijas:
Auditorus attiecīgā iestāde sertificē vai tiem piešķir līdzvērtīgu apstiprinājumu. |
15.2. |
Auditoriem ir šādas zināšanas:
|
15.3. |
Auditori pastāvīgi piedalās mācībās, kas notiek tik bieži, cik nepieciešams, lai auditori pienācīgā līmenī uzturētu jau apgūtās zināšanas un iegūtu jaunas zināšanas atbilstīgi jaunākajām norisēm drošības jomā. |
16. AUDITORU PILNVARAS
16.1. |
Auditoriem, kas veic pārraudzības darbības, ir jābūt piešķirtai pietiekamai varai, lai tie varētu iegūt savu pienākumu pildīšanai nepieciešamo informāciju. |
16.2. |
Auditoriem ir personu apliecinošs dokuments, kas attiecīgās iestādes vārdā ļauj veikt atbilstības uzraudzības darbības un tiem nodrošina piekļuvi vajadzīgajām zonām. |
16.3. |
Auditoriem ir tiesības:
|
16.4. |
Ņemot vērā auditoriem piešķirtās pilnvaras, attiecīgā iestāde pieņem pasākumus saskaņā ar 2.3. punktu šādos gadījumos:
|
17. PARAUGPRAKSE
17.1. |
Dalībvalstis informē Komisiju par paraugpraksi attiecībā uz kvalitātes kontroles programmām, audita metodēm un auditoriem. Komisija šo informāciju nodod dalībvalstīm. |
18. ZIŅOJUMI KOMISIJAI
18.1. |
Dalībvalstis ik gadus iesniedz ziņojumu Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu to saistības saskaņā ar šo regulu, un par aviācijas drošības stāvokli lidostās, kuras atrodas to teritorijā. Pārskata periods ziņojuma iesniegšanai ir no 1. janvāra līdz 31. decembrim. Ziņojuma iesniegšanas termiņš ir trīs mēneši pēc pārskata perioda beigām. |
18.2. |
Ziņojuma saturam jāatbilst III papildinājumā sniegtajai informācijai, izmantojot Komisijas piedāvāto veidni. |
18.3. |
Komisija darīs zināmus dalībvalstīm galvenos šajos ziņojumos gūtos secinājumus. |
I papildinājums
Elementi, kas ir jāiekļauj tieši saistīto drošības pasākumu kopumā
Tieši saistīto drošības pasākumu kopumā, kas minēts II pielikuma 7.1. punktā, ietilpst turpmākie šīs regulas I pielikuma elementi, kā arī tās īstenošanas aktos paredzētie attiecīgie noteikumi.
1. punktā – Lidostas drošība:
i) |
1.1. punkts; vai |
ii) |
1.2. punkts (izņemot noteikumus par personas apliecībām un transportlīdzekļu caurlaidēm); vai |
iii) |
1.2. punkts (noteikumi par personas apliecībām); vai |
iv) |
1.2. punkts (noteikumi par transportlīdzekļu caurlaidēm); vai |
v) |
1.3. punkts un attiecīgie 12. punkta elementi; vai |
vi) |
1.4. punkts; vai |
vii) |
1.5. punkts. |
2. punktā – Lidostu norobežotās zonas:
viss punkts kopumā.
3. punktā – Gaisa kuģa drošība:
i) |
3.1. punkts; vai |
ii) |
3.2. punkts. |
4. punktā – Pasažieri un rokas bagāža:
i) |
4.1. punkts un attiecīgie 12. punkta elementi; vai |
ii) |
4.2. punkts; vai |
iii) |
4.3. punkts. |
5. punktā – Reģistrētā bagāža:
i) |
5.1. punkts un attiecīgie 12. punkta elementi; vai |
ii) |
5.2. punkts; vai |
iii) |
5.3. punkts. |
6. punktā – Krava un pasts:
i) |
visi noteikumi, kas attiecas uz pilnvarotā pārstāvja veiktajām pārbaudēm un drošības kontrolēm, izņemot noteikumus, kas paredzēti ii) līdz v) punktā; vai |
ii) |
visi noteikumi par drošības kontrolēm, ko piemēro pazīstamajiem nosūtītājiem; vai |
iii) |
visi noteikumi par pazīstamajiem nosūtītājiem; vai |
iv) |
visi noteikumi, kas attiecas uz kravas un pasta transportēšanu; vai |
v) |
visi noteikumi, kas attiecas uz kravas un pasta aizsardzību lidostās. |
7. punktā – Gaisa pārvadātāju pasts un gaisa pārvadātāju materiāli:
viss punkts kopumā.
8. punktā – Krājumi patērēšanai lidojumā:
viss punkts kopumā.
9. punktā – Lidostu krājumi:
viss punkts kopumā.
10. punktā – Drošības pasākumi lidojuma laikā:
viss punkts kopumā.
11. punktā – Darbinieku pieņemšana un apmācība:
i) |
visi noteikumi, kas attiecas uz darbinieku pieņemšanu lidostā, gaisa pārvadājumu uzņēmumā vai citā subjektā; vai |
ii) |
visi noteikumi, kas attiecas uz darbinieku apmācību darbam lidostā, gaisa pārvadājumu uzņēmumā vai citā subjektā; |
II papildinājums
Saskaņota atbilstības klasifikācijas sistēma
Lai novērtētu valsts civilās aviācijas drošības programmas īstenošanu, izmanto šādu atbilstības klasifikāciju:
|
Drošības audits |
Pārbaude |
Tests |
Atbilst pilnībā |
|
|
|
Atbilst, bet ir vēlami uzlabojumi |
|
|
|
Neatbilst |
|
|
|
Neatbilst, konstatēti nopietni trūkumi |
|
|
|
Nav/nepiemēro/neattiecas |
|
|
|
Nav apstiprināts |
|
|
|
III papildinājums
KOMISIJAI IESNIEDZAMĀ ZIŅOJUMA SATURS
1. Organizatoriskā struktūra, pienākumi un resursi
a) |
Kvalitātes kontroles organizācijas struktūra, pienākumi un resursi, ieskaitot nākotnē plānotus grozījumus (skatīt 3.2. punkta a) apakšpunktu). |
b) |
Auditoru skaits – esošais un plānotais (skatīt 14. punktu). |
c) |
Auditoru izietās mācības (sk. 15.2. punktu). |
2. Operatīvās uzraudzības pasākumi
Visi veiktie uzraudzības pasākumi, konkrēti norādot:
a) |
to veidu (drošības audits, sākotnējā inspekcija, kontroles inspekcija, tests, cits); |
b) |
uzraudzītās lidostas, ekspluatanti vai subjekti; |
c) |
darbības joma; |
d) |
biežums; un |
e) |
kopējais, veicot konkrēto uzdevumu, pavadīto cilvēkdienu skaits. |
3. Trūkumu labošanas pasākumi
a) |
Trūkumu labošanas pasākumu izpildes statuss. |
b) |
Galvenās uzsāktās un plānotās darbības (piemēram, jaunu amata vietu izveide, iepirktais aprīkojums, būvdarbi), korektīvos nolūkos paveiktais. |
c) |
Izmantotie izpildes nodrošināšanas pasākumi (sk. 3.2. punkta f) apakšpunktu). |
4. Vispārējā informācija un tendences
a) |
Kopējais pasažieru un kravas satiksmes apjoms gadā un gaisa kuģu kustību kopējais skaits. |
b) |
Lidostu saraksts atbilstoši to kategorijai. |
c) |
To gaisa pārvadātāju skaits, kas veic darbību no konkrētās teritorijas, atbilstoši to kategorijai (valsts, ES, trešās valsts). |
d) |
Pilnvaroto pārstāvju skaits. |
e) |
Ēdināšanas uzņēmumu skaits. |
f) |
Tīrīšanas uzņēmumu skaits. |
g) |
Aptuvenais to subjektu skaits, kuriem ir ar aviācijas drošību saistīti pienākumi (zināmi nosūtītāji, uzņēmumi, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes). |
5. Aviācijas drošības stāvoklis lidostās
Aviācijas drošības vispārējais stāvoklis dalībvalstī.
12.1.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 7/15 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 19/2010
(2010. gada 11. janvāris),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,
tā kā:
Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2010. gada 12. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 11. janvārī
Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta ievešanas vērtība |
0702 00 00 |
MA |
49,6 |
TN |
104,3 |
|
TR |
92,9 |
|
ZZ |
82,3 |
|
0707 00 05 |
EG |
174,9 |
JO |
115,2 |
|
MA |
76,9 |
|
TR |
117,1 |
|
ZZ |
121,0 |
|
0709 90 70 |
MA |
110,7 |
TR |
107,5 |
|
ZZ |
109,1 |
|
0805 10 20 |
EG |
46,2 |
IL |
56,2 |
|
MA |
41,9 |
|
TR |
54,3 |
|
ZZ |
49,7 |
|
0805 20 10 |
MA |
75,6 |
TR |
64,0 |
|
ZZ |
69,8 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
CN |
54,4 |
IL |
68,6 |
|
JM |
118,7 |
|
MA |
83,8 |
|
TR |
67,7 |
|
ZZ |
78,6 |
|
0805 50 10 |
EG |
74,9 |
MA |
65,5 |
|
TR |
66,4 |
|
ZZ |
68,9 |
|
0808 10 80 |
CA |
84,4 |
CN |
90,0 |
|
MK |
25,2 |
|
US |
114,4 |
|
ZZ |
78,5 |
|
0808 20 50 |
CN |
36,4 |
US |
102,1 |
|
ZZ |
69,3 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.
DIREKTĪVAS
12.1.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 7/17 |
KOMISIJAS DIREKTĪVA 2010/1/ES
(2010. gada 8. janvāris),
ar ko groza II, III un IV pielikumu Padomes Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 14. panta otrās daļas c) un d) apakšpunktu,
apspriedusies ar attiecīgajām dalībvalstīm,
tā kā:
(1) |
Direktīvā 2000/29/EK noteikts, ka dažas zonas ir atzīstamas par aizsargājamām zonām. |
(2) |
Ar Komisijas 2008. gada 4. jūlija Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem (2), dažas Veneto reģiona (Itālija) daļas atzina par aizsargājamu zonu attiecībā uz kaitīgo organismu Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. līdz 2010. gada 31. martam. |
(3) |
Tā kā Komisija inspekcijas laikā no 2009. gada 31. augusta līdz 11. septembrim konstatēja minētā kaitīgā organisma klātbūtni dažās Veneto reģiona daļās, Itālija 2009. gada 23. oktobrī informēja Komisiju par 2009. gada septembrī un oktobrī veikto pēdējo pārbaužu rezultātiem attiecībā uz minētā kaitīgā organisma klātbūtni Veneto reģionā. Šo pēdējo pārbaužu rezultāti liecina, ka Venēcijas provincē ir 14 vietas, kurās, neskatoties uz Itālijas iestāžu veiktajiem izskaušanas pasākumiem, šis kaitīgais organisms ir klātesošs vismaz trīs gadus pēc kārtas. Līdz ar to šie pasākumi izrādījušies neefektīvi. |
(4) |
Pēdējos pārbaužu rezultātus apsprieda Augu veselības pastāvīgās komitejas sanāksmē 2009. gada 19. un 20. oktobrī. Secināja, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Venēcijas provincē tagad ir sastopams. Tādēļ minētā province vairs nav jāiekļauj Direktīvas 2000/29/EK II, III un IV pielikumā kā aizsargājama zona attiecībā uz minēto kaitīgo organismu. |
(5) |
No Šveices tiesību aktiem par augu aizsardzību izriet, ka Fribūras un Vo kantoni Šveicē vairs nav uzskatāmi par aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. no 2009. gada 15. novembra. Tādēļ jāsvītro atkāpe, saskaņā ar kuru, izpildot īpašas prasības, no minētajiem reģioniem ir atļauts konkrētu preču imports atsevišķās aizsargājamajās zonās, un attiecīgi jāgroza Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma B daļa. |
(6) |
Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 2000/29/EK II, III un IV pielikums. |
(7) |
Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Direktīvas 2000/29/EK II, III un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
2. pants
Transponēšana
Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 28. februārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
Tās piemēro minētos noteikumus no 2010. gada 1. marta.
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
3. pants
Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. pants
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Briselē, 2010. gada 8. janvārī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.
(2) OV L 193, 22.7.2008., 1. lpp.
PIELIKUMS
Direktīvas 2000/29/EK II, III un IV pielikumu groza šādi.
1. |
Direktīvas II pielikuma B daļas b) apakšpunkta 2. punkta tekstu trešajā slejā, aizsargājamā(-ās) zona(-as), aizstāj ar šādu tekstu: “E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruci, Apūlija, Bazilikata, Kalabrija, Kampānija, Emīlija-Romanja (Parmas un Pjačencas province); Friuli-Venēcija-Džūlija, Lacio, Ligūrija, Lombardija (izņemot Mantujas provinci), Marke, Molize, Pjemonta, Sardīnija, Sicīlija, Toskāna, Umbrija, Valle d’Aosta, Veneto (izņemot Rovigo un Venēcijas provinci, Padujas provinces Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano, Vescovana komūnu un apgabalu uz dienvidiem no automaģistrāles A4 Veronas provincē)), LV, LT, P, SI (izņemot Gorenjskas, Koroškas, Mariboras un Notranjskas reģionu), SK (izņemot Blahová, Horné Mýto un Okoč (Dunajská Streda apgabals), Hronovce un Hronské Kľačany (Levice apgabals), Málinec (Poltár apgabals), Hrhov (Rožňava apgabals), Veľké Ripňany (Topoľčany apgabals), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše un Zatín (Trebišov apgabals) komūnu), FI, UK (Ziemeļīrija, Menas sala un Normandijas salas).” |
2. |
Direktīvas III pielikuma B daļu groza šādi:
|
3. |
Direktīvas IV pielikuma B daļu groza šādi:
|
LĒMUMI
12.1.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 7/21 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
(2009. gada 10. decembris)
par 2010. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu
(ECB/2009/25)
(2010/14/ES)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt monētu daudzumu, kuru var emitēt dalībvalstis, kas ieviesušas euro (turpmāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”). |
(2) |
Iesaistītās dalībvalstis ECB apstiprinājuma saņemšanai ir iesniegušas aprēķinus par 2010. gadā emitējamo euro monētu daudzumu kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
2010. gadā emitējamo euro monētu daudzuma apstiprinājums
ECB apstiprina euro monētu daudzumu, kuru iesaistītās dalībvalstis emitēs 2010. gadā un kurš norādīts šajā tabulā:
(milj. euro) |
|
|
Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2010. gadā |
Beļģija |
105,2 |
Vācija |
668,0 |
Īrija |
43,0 |
Grieķija |
55,0 |
Spānija |
210,0 |
Francija |
290,0 |
Itālija |
283,0 |
Kipra |
18,1 |
Luksemburga |
40,0 |
Malta |
10,5 |
Nīderlande |
54,0 |
Austrija |
306,0 |
Portugāle |
50,0 |
Slovēnija |
30,0 |
Slovākija |
62,0 |
Somija |
60,0 |
2. pants
Nobeiguma noteikums
Šis lēmums ir adresēts iesaistītajām dalībvalstīm.
Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 10. decembrī
ECB prezidents
Jean-Claude TRICHET
Labojumi
12.1.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 7/22 |
Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis
(kodificēta versija)
( “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 343, 2009. gada 22. decembris )
1. |
51. lappusē 4. apsvērumā: |
tekstu:
“. ., ko nosaka VVTT nolīgums.”
lasīt šādi:
“. ., ko nosaka VVTT.”
2. |
51.–52. lappusē svītro 7., 8. un 9. apsvērumu, un 52.–53. lappusē 10. līdz 34. apsvērums kļūst par 7. līdz 31. apsvērumu. |
3. |
53. lappusē jaunajā 19. apsvērumā: |
tekstu:
“. . PTO Antidempinga komitejas lēmums, . .”
lasīt šādi:
“. . Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Antidempinga komitejas lēmums, . .”
4. |
53. lappusē jaunajā 20. apsvērumā: |
tekstu:
“. ., kas jau ir piešķirti importētājiem, var piešķirt arī eksportētājiem, . .”
lasīt šādi:
“. ., kas jau ir piešķirti importētājiem, saskaņā ar šo regulu var piešķirt arī eksportētājiem, . .”
5. |
55. lappusē 1. zemsvītras piezīmē 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam: |
tekstu:
“(1) |
Tostarp Azerbaidžāna, Baltkrievija, Ziemeļkoreja, Tadžikistāna, Turkmenistāna un Uzbekistāna.” |
lasīt šādi:
“(1) |
Tostarp Albānija, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Ziemeļkoreja, Kirgizstāna, Moldova, Mongolija, Tadžikistāna, Turkmenistāna un Uzbekistāna.” |
6. |
55. lappusē 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā: |
tekstu:
“. . importu no Kazahstānas, kā arī no tādām valstīm bez tirgus ekonomikas, . .”
lasīt šādi:
“. . importu no Ķīnas Tautas Republikas, Vjetnamas un Kazahstānas, kā arī no tādām valstīm bez tirgus ekonomikas, . .”
7. |
65. lappusē 12. panta virsrakstā: |
tekstu:
“Atkārtotā izmeklēšana”
lasīt šādi:
“Absorbcija”.
8. |
65. lappusē 12. panta 2. punktā pirmo un otro daļu apvieno vienā daļā. |
9. |
73. lappusē II pielikumā atbilstības tabulu lasīt šādi: |
“(. .) |
(. .) |
— |
4. panta 2. punkta otrā daļa |
4. panta 3. un 4. punkts |
4. panta 3. un 4. punkts |
5. līdz 17. pants |
5. līdz 17. pants |
18. panta 1. līdz 4. punkts |
18. panta 1. līdz 4. punkts |
18. panta 5. punkta pirmais teikums |
18. panta 5. punkta pirmā daļa |
18. panta 5. punkta otrais teikums |
18. panta 5. punkta otrā daļa |
18. panta 6. punkts |
18. panta 6. punkts |
19. līdz 22. pants |
19. līdz 22. pants |
23. pants |
— |
— |
(. .) |
(. .) |
(. .)” |