ISSN 1725-5112 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
51. sējums |
Saturs |
|
I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta |
Lappuse |
|
|
REGULAS |
|
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
|
|
II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
|
|
|
LĒMUMI |
|
|
|
Komisija |
|
|
|
2008/589/EK |
|
|
* |
||
|
|
2008/590/EK |
|
|
* |
||
|
|
2008/591/EK |
|
|
* |
Komisijas Lēmums (2008. gada 30. jūnijs) par ekodizaina apspriešanas forumu ( 1 ) |
|
|
|
2008/592/EK |
|
|
* |
Komisijas Lēmums (2008. gada 3. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2000/572/EK, ar ko nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības prasības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus gaļas izstrādājumu ievedumiem Kopienā no trešām valstīm (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3301) ( 1 ) |
|
|
|
2008/593/EK |
|
|
* |
||
|
|
IETEIKUMI |
|
|
|
2008/594/EK |
|
|
* |
|
|
Labojums |
|
|
|
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta
REGULAS
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/1 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 679/2008
(2008. gada 17. jūlijs),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,
tā kā:
Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. jūlijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2008. gada 17. jūlijā
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).
(2) OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 24. lpp.).
PIELIKUMS
Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta ievešanas vērtība |
0702 00 00 |
MA |
32,2 |
MK |
26,5 |
|
TR |
40,6 |
|
ME |
25,6 |
|
XS |
23,8 |
|
ZZ |
29,7 |
|
0707 00 05 |
MK |
21,3 |
TR |
106,2 |
|
ZZ |
63,8 |
|
0709 90 70 |
TR |
92,6 |
ZZ |
92,6 |
|
0805 50 10 |
AR |
98,5 |
US |
67,7 |
|
UY |
101,5 |
|
ZA |
100,5 |
|
ZZ |
92,1 |
|
0808 10 80 |
AR |
86,4 |
BR |
98,7 |
|
CL |
99,3 |
|
CN |
69,1 |
|
NZ |
111,4 |
|
US |
118,0 |
|
UY |
81,3 |
|
ZA |
92,5 |
|
ZZ |
94,6 |
|
0808 20 50 |
AR |
83,3 |
AU |
143,2 |
|
CL |
114,7 |
|
NZ |
116,2 |
|
ZA |
93,0 |
|
ZZ |
110,1 |
|
0809 10 00 |
TR |
174,9 |
XS |
127,0 |
|
ZZ |
151,0 |
|
0809 20 95 |
TR |
345,9 |
US |
305,5 |
|
ZZ |
325,7 |
|
0809 30 |
TR |
166,2 |
ZZ |
166,2 |
|
0809 40 05 |
IL |
154,0 |
XS |
99,1 |
|
ZZ |
126,6 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/3 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 680/2008
(2008. gada 17. jūlijs),
ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punkta pēdējo daļu un 170. pantu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XV daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
(2) |
Ņemot vērā pašreizējo stāvokli liellopu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. līdz 164. pantā un 167. līdz 170. pantā. |
(3) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktu eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
(4) |
Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienā un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem ir jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4). |
(5) |
Nosacījumi 7. panta 2. punkta trešajā daļā Komisijas 2007. gada 21. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2007, ar ko paredz nosacījumus īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanai noteiktiem atkaulotas liellopu gaļas izcirtņiem (5), paredz samazināt izmaksājamo īpašo kompensāciju, ja eksportējamais atkaulotās gaļas daudzums nepārsniedz 95 %, bet ir ne mazāks par 85 % no kopējā izcirtņu svara. |
(6) |
Tāpēc Komisijas Regula (EK) Nr. 343/2008 (6) ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
(7) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā paredzētās eksporta kompensācijas piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.
2. Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā, un Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā noteiktajām prasībām par veselības marķējumu.
2. pants
Gadījumā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1359/2007 7. panta 2. punkta trešajā daļā, kompensāciju par produktiem ar kodu 0201 30 00 9100 samazina par EUR 7/100 kg.
3. pants
Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 343/2008.
4. pants
Šī regula stājas spēkā 2008. gada 18. jūlijā
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2008. gada 17. jūlijā.
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).
(2) OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labota redakcija OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1243/2007 (OV L 281, 25.10.2007., 8. lpp).
(3) OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labota redakcija OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.
(4) OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp. Labota redakcija OV L 226, 25.6.2004., 83. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).
(5) OV L 304, 22.11.2007., 21. lpp.
(6) OV L 108, 18.4.2008., 3. lpp.
PIELIKUMS
No 2008. gada 18. jūlijā piemērotās eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē
Produktu kods |
Galamērķis |
Mērvienība |
Kompensāciju summa |
||||||||||||
0102 10 10 9140 |
B00 |
EUR/100 kg dzīvsvara |
25,9 |
||||||||||||
0102 10 30 9140 |
B00 |
EUR/100 kg dzīvsvara |
25,9 |
||||||||||||
0201 10 00 9110 (2) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
36,6 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
21,5 |
|||||||||||||
0201 10 00 9130 (2) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
48,8 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
28,7 |
|||||||||||||
0201 20 20 9110 (2) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
48,8 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
28,7 |
|||||||||||||
0201 20 30 9110 (2) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
36,6 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
21,5 |
|||||||||||||
0201 20 50 9110 (2) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
61,0 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
35,9 |
|||||||||||||
0201 20 50 9130 (2) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
36,6 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
21,5 |
|||||||||||||
0201 30 00 9050 |
US (4) |
EUR/100 kg tīrā svara |
6,5 |
||||||||||||
CA (5) |
EUR/100 kg tīrā svara |
6,5 |
|||||||||||||
0201 30 00 9060 (7) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
22,6 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
7,5 |
|||||||||||||
B04 |
EUR/100 kg tīrā svara |
84,7 |
|||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
49,8 |
|||||||||||||
EG |
EUR/100 kg tīrā svara |
103,4 |
|||||||||||||
B04 |
EUR/100 kg tīrā svara |
50,8 |
|||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
29,9 |
|||||||||||||
EG |
EUR/100 kg tīrā svara |
62,0 |
|||||||||||||
0202 10 00 9100 |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
16,3 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
5,4 |
|||||||||||||
0202 20 30 9000 |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
16,3 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
5,4 |
|||||||||||||
0202 20 50 9900 |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
16,3 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
5,4 |
|||||||||||||
0202 20 90 9100 |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
16,3 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
5,4 |
|||||||||||||
0202 30 90 9100 |
US (4) |
EUR/100 kg tīrā svara |
6,5 |
||||||||||||
CA (5) |
EUR/100 kg tīrā svara |
6,5 |
|||||||||||||
0202 30 90 9200 (7) |
B02 |
EUR/100 kg tīrā svara |
22,6 |
||||||||||||
B03 |
EUR/100 kg tīrā svara |
7,5 |
|||||||||||||
1602 50 31 9125 (6) |
B00 |
EUR/100 kg tīrā svara |
23,3 |
||||||||||||
1602 50 31 9325 (6) |
B00 |
EUR/100 kg tīrā svara |
20,7 |
||||||||||||
1602 50 95 9125 (6) |
B00 |
EUR/100 kg tīrā svara |
23,3 |
||||||||||||
1602 50 95 9325 (6) |
B00 |
EUR/100 kg tīrā svara |
20,7 |
||||||||||||
NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). Galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Pārējie galamērķi ir definēti šādi:
|
(1) Tostarp Kosova, Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādībā, saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244.
(2) Iekļaut produktu šajā apakšpozīcijā var tad, ja tiek uzrādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 433/2007 pielikumā norādītais apliecinājums (OV L 104, 21.4.2007., 3. lpp.).
(3) Kompensāciju piešķir, ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1359/2007 (OV L 304, 22.11.2007., 21. lpp.) un – attiecīgā gadījumā – Komisijas Regulā (EK) Nr. 1741/2006 (OV L 329, 25.11.2006., 7. lpp.).
(4) Eksports atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (OV L 308, 8.11.2006., 7. lpp.).
(5) Eksports atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2051/96 (OV L 274, 26.10.1996., 18. lpp.).
(6) Kompensācijas piešķir, ja ir ievēroti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1731/2006 paredzētie noteikumi (OV L 325, 24.11.2006., 12. lpp.).
(7) Liesas liellopu gaļas daudzumu (izņemot taukus) nosaka atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2429/86 pielikumā iekļautajai analīzes procedūrai (OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.).
Termiņš “vidējais daudzums” attiecas uz tāda parauga daudzumu, kas definēts 2. panta 1. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 765/2002 (OV L 117, 4.5.2002., 6. lpp.). Paraugu ņem no attiecīgā sūtījuma daļas, kas varētu būt visbīstamākā.
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/7 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 681/2008
(2008. gada 17. jūlijs)
par ķiploku importa licenču izdošanu apakšperiodā no 2008. gada 1. septembra līdz 30. novembrim
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (3) atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, kā arī ievieš importa licenču un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un citiem lauksaimniecības produktiem, kurus importē no trešām valstīm. |
(2) |
Daudzumi, par kuriem tradicionālie importētāji un jaunie importētāji ir iesnieguši “A” licenču pieteikumus 2008. gada jūlija pirmajās piecās darba dienās atbilstoši Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktam, pārsniedz daudzumus, kas pieejami Ķīnas, un visu citu trešo valstu, izņemot Ķīnu, izcelsmes produktiem. |
(3) |
Tāpēc atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktam ir jānosaka, kādā mērā var apmierināt “A” licenču pieteikumus, kas Komisijai nosūtīti vēlākais 2008. gada 15. julijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 341/2007 12. pantu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
“A” importa licenču pieteikumus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 341/2007 10. panta 1. punktu iesniegti 2008. gada 15 jūlijam pirmajās piecās darba dienās un Komisijai nosūtīti vēlākais 2008. gada jūlija, apmierina atbilstoši pieprasīto daudzumu procentuālajai daļai, kas norādīta šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2008. gada 17. julijā
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).
(3) OV L 90, 30.3.2007., 12. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 514/2008 (OV L 150, 10.6.2008., 7. lpp.).
PIELIKUMS
Izcelsme |
Kārtas Nr. |
Piešķīruma koeficients |
|||
Argentīna |
|||||
|
09.4104 |
X |
|||
|
09.4099 |
X |
|||
Ķīna |
|||||
|
09.4105 |
21,006931 % |
|||
|
09.4100 |
0,485316 % |
|||
Citas trešās valstis |
|||||
|
09.4106 |
100 % |
|||
|
09.4102 |
56,872241 % |
|||
|
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/9 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 682/2008
(2008. gada 17. jūlijs),
ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu,
ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2783/75 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (2) tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
(2) |
Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. Tāpēc reprezentatīvās cenas ir jāpublicē. |
(3) |
Ņemot vērā stāvokli tirgū, šis grozījums ir jāpiemēro pēc iespējas drīzāk. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2008. gada 17. jūlijā
Komisijas vārdā —
Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
(2) OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 581/2008 (OV L 161, 20.6.2008., 28. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2008. gada 17. jūlija Regulai, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95
“I PIELIKUMS
KN kods |
Preču apraksts |
Reprezentatīvā cena (EUR/100 kg) |
Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums (EUR/100 kg) |
Izcelsme (1) |
0207 12 10 |
Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” |
110,0 |
0 |
BR |
106,0 |
0 |
AR |
||
0207 12 90 |
Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” |
122,4 |
0 |
BR |
113,6 |
1 |
AR |
||
125,4 |
0 |
TH |
||
0207 14 10 |
Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali |
217,7 |
25 |
BR |
245,2 |
16 |
AR |
||
322,9 |
0 |
CL |
||
0207 14 50 |
Saldētas krūtiņas un to gabali |
306,0 |
0 |
BR |
186,0 |
8 |
AR |
||
0207 14 60 |
Saldētas kājas un to gabali |
107,2 |
11 |
BR |
0207 25 10 |
Nesadalīti, saldēti tītari, t. s. “80 % cāļi” |
175,0 |
0 |
BR |
0207 27 10 |
Atkauloti, saldēti tītaru gabali |
295,6 |
0 |
BR |
410,4 |
0 |
CL |
||
0408 91 80 |
Žāvētas olas bez čaumalām |
444,5 |
0 |
AR |
1602 32 11 |
Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi |
209,1 |
23 |
BR |
3502 11 90 |
Žāvēts olu albumīns |
622,3 |
0 |
AR |
(1) Valstu nomenklatūra noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Ar kodu “ZZ” apzīmē “citu izcelsmi”.”
II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta
LĒMUMI
Komisija
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/11 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2008. gada 12. jūnijs),
ar ko izveido īpašu kontroles un inspekcijas programmu attiecībā uz Baltijas jūras mencu krājumiem
(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2558)
(2008/589/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 34.c panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97, izklāstīti Baltijas jūras mencu ilgtspējīgas izmantošanas nosacījumi, kā arī noteikumi par šādu darbību novērošanu, kontroli un uzraudzību. |
(2) |
Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) paredzēts, ka Komisijai un dalībvalstīm, sadarbojoties savā starpā, jāveic kontroles darbības, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. |
(3) |
Lai sekmīgi īstenotu daudzgadu plānu, kas izstrādāts Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, jāizveido īpaša kontroles un inspekcijas programma. |
(4) |
Īpašā kontroles un inspekcijas programma jāizveido trīs gadu laikposmam. Rezultāti, kas gūti, piemērojot īpašo kontroles un inspekcijas programmu, attiecīgajām dalībvalstīm ir regulāri jāizvērtē sadarbībā ar Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru (KZKA), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005 (3). |
(5) |
Jāveicina sadarbība starp attiecīgajām dalībvalstīm, lai mazinātu inspekcijas un uzraudzības prakses atšķirības un palīdzētu šo dalībvalstu kompetentajām iestādēm savstarpēji saskaņot kontroles darbības. |
(6) |
Kopīgas inspicēšanas un uzraudzīšanas darbības jāveic saskaņā ar KZKA izstrādātajiem kopīgas izvietošanas plāniem. |
(7) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņoti ar attiecīgajām dalībvalstīm. |
(8) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo lēmumu izveido īpašu kontroles un inspekcijas programmu, lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 1098/2007 izveidoto daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, saskaņotu ieviešanu.
2. pants
Darbības joma
1. Īpašā kontroles un inspekcijas programma aptver šādas darbības:
a) |
zvejas darbības, ko veic ar zvejas kuģiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1098/2007 2. pantā; |
b) |
visas saistītās darbības, tostarp zvejas produktu izkraušana, svēršana, tirdzniecība, transportēšana, uzglabāšana un izkraušanas un pārdošanas reģistrēšana. |
2. Īpašo kontroles un inspekcijas programmu piemēro trīs gadus.
3. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 3. pantā minētās definīcijas.
4. pants
Komisijas veiktās inspekcijas
Ja Komisija veic inspekciju pēc savas iniciatīvas un bez attiecīgās dalībvalsts inspektoru palīdzības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 27. panta 1. punkta otrās daļas otro teikumu, Komisijas inspektori, ja iespējams, paziņo par konstatētajiem atklājumiem attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm.
5. pants
Dalībvalsts veiktās inspekcijas
1. Dalībvalsts, kas plāno veikt uzraudzību un inspicēt zvejas kuģus citas dalībvalsts jurisdikcijā esošajos ūdeņos saskaņā ar kopīgas izvietošanas plānu (KIP), kurš izveidots saskaņā ar 12. pantu Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regulā (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (4), paziņo par saviem nolūkiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1042/2006 (5) 3. pantu izraudzītajam attiecīgās krasta dalībvalsts kontaktpunktam un Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūrai (KZKA). Paziņojumā iekļauj šādu informāciju:
a) |
inspekcijas kuģu un inspekcijas lidaparātu tips, nosaukums un radioizsaukuma signāls, pamatojoties uz sarakstu, kas izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 28. panta 4. punktu; |
b) |
Regulas (EK) Nr. 1098/2007 3. panta e) apakšpunktā minētais apgabals, kurā veiks uzraudzību un inspicēšanu; |
c) |
inspicēšanas un uzraudzības darbību ilgums. |
2. Uzraudzību un inspekcijas veic saskaņā ar I pielikumu.
6. pants
Kopīgas inspicēšanas un uzraudzības darbības
Dalībvalstis veic kopīgas inspicēšanas un uzraudzības darbības saskaņā ar Kopienas Zvejniecības kontroles aģentūras izstrādāto kopīgas izvietošanas plānu.
7. pants
Informēšana
Dalībvalstis katru gadu līdz 31. janvārim Komisijai dara pieejamu turpmāk norādīto informāciju par iepriekšējo kalendāro gadu:
a) |
I pielikumā norādītās inspicēšanas un uzraudzības darbības; |
b) |
visi II pielikumā norādītie pārkāpumi, kas atklāti minētajā divpadsmit mēnešu periodā, attiecībā uz katru pārkāpumu norādot kuģa karoga valsti, inspekcijas datumu un vietu un pārkāpuma raksturu. Dalībvalstis norāda pārkāpuma raksturu, atsaucoties uz pārkāpumam atbilstošo burtu II pielikumā uzskaitīto pārkāpumu sarakstā; |
c) |
pašreizējais statuss attiecībā uz turpmākajām darbībām pēc pārkāpumiem, kuri minēti II pielikumā un konstatēti iepriekšējā kalendārajā gadā vai pirms tam; |
d) |
attiecīgie dalībvalstu darbības koordinēšanas un sadarbības pasākumi. |
8. pants
Izvērtēšana
1. Ikviena dalībvalsts līdz katra gada 31. janvārim izstrādā un nosūta Komisijai un KZKA izvērtējuma ziņojumu par kontroles un inspicēšanas darbībām, kuras veiktas iepriekšējā kalendārajā gadā saskaņā ar īpašo kontroles un inspekcijas programmu, kas paredzēta šajā lēmumā, un nacionālās kontroles rīcības programmu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1098/2007 24. pantā.
2. Dalībvalsts var lūgt KZKA palīdzību ziņojuma izstrādē.
3. KZKA ņem vērā šā panta 1. punktā minētos izvērtēšanas ziņojumus, veicot kopīgas izvietošanas plāna efektivitātes ikgadējo novērtēšanu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 768/2005 14. pantā.
4. Komisija sadarbībā ar KZKA sasauc Regulas (EK) Nr. 1098/2007 24. panta 4. punktā minēto sanāksmi. Sanāksmē vērtē 1. punktā minētās darbības.
9. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2008. gada 12. jūnijā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Joe BORG
(1) OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).
(2) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).
(3) OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.
(4) OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.
(5) OV L 187, 8.7.2006., 14. lpp.
I PIELIKUMS
Inspekcijas un uzraudzības uzdevumi
1. Vispārīgie inspekcijas uzdevumi
1.1. |
Par katru inspekciju jāsagatavo inspekcijas ziņojums. Jebkurā gadījumā inspektori pārbauda un ziņojumā iekļauj šādu informāciju:
|
1.2. |
Konstatētos atklājumus, kuri minēti 1.1. punktā, salīdzina ar inspektoriem pieejamo informāciju, ko sniegušas citas kompetentās iestādes, tostarp ar kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) informāciju, ar iepriekšējiem paziņojumiem un to kuģu sarakstiem, kuri saņēmuši īpašu atļauju mencu zvejai Baltijas jūrā. |
2. Jūrā veicamās inspekcijas uzdevumi
Inspektori pārbauda:
a) |
faktisko zivju daudzumu uz kuģa salīdzinājumā ar zvejas žurnālā reģistrētajiem daudzumiem un atbilstību pielaides robežām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1098/2007 15. pantā; |
b) |
izmantoto zvejas rīku atbilstību attiecīgajām prasībām, jo īpaši prasībai par viena zvejas rīka izmantošanu, atbilstību noteikumiem par auklas diametru, minimālajiem linuma acu un zivju izmēriem, zvejas rīku piestiprinājumiem un pasīvo zvejas rīku marķējumu un identifikāciju; |
c) |
vai VMS sistēma ir darba kārtībā; |
d) |
atbilstību konkrētajā apgabalā noteiktajām zvejas prasībām, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1098/2007 16. pantā. |
3. Izkraušanas vietā veicamās inspekcijas uzdevumi
Inspektori pārbauda šādu informāciju:
a) |
iepriekšēja paziņošana par izkraušanu un īpašo apgabalu mainīšana, arī informācija par nozveju uz kuģa; |
b) |
kuģa žurnāla un izkraušanas deklarācijas aizpildīšana, arī zvejas piepūles reģistrēšana; |
c) |
faktiskais zivju daudzums uz kuģa, izkrauto mencu un citu zivju svars un atbilstība pielaides robežām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 1098/2007 15. pantā; |
d) |
zvejas rīki uz kuģa un atbilstība noteikumiem par auklas diametru, minimālajiem linuma acu un zivju izmēriem, zvejas rīku piestiprinājumiem un pasīvo zvejas rīku marķējumu un identifikāciju; |
e) |
vajadzības gadījumā – atbilstība VMS sistēmas aprīkojuma izslēgšanas procedūrām. |
4. Ar transportēšanu un tirdzniecību saistītās inspekcijas uzdevumi
Inspektori pārbauda:
a) |
attiecīgos transportēšanas pavaddokumentus un salīdzina tos ar faktiski transportētajiem daudzumiem; |
b) |
vai tiek ievērotas prasības par zivju šķirošanu pēc lieluma un marķēšanu, un par minimālo zivju izmēru; |
c) |
dokumentāciju (kuģa žurnāls, izkraušanas deklarācija un tirdzniecības pavadzīmes) un zivju šķirošanu un svēršanu, lai pārbaudītu, vai tiek ievēroti tirdzniecības noteikumi. |
5. Uzdevumi novērošanai no gaisa
Uzraudzības inspektori:
a) |
datus par pamanītajiem kuģiem salīdzina ar datiem par iedalīto zvejas piepūli; |
b) |
kontrolē, kā tiek ievēroti zvejas ierobežojumi attiecīgajā apgabalā; |
c) |
paziņo kontrolpārbaudēm vajadzīgos uzraudzības datus. |
II PIELIKUMS
Lēmuma 7. pantā minētie pārkāpumi
A. |
Zvejas kuģa kapteinis neievēro zvejas piepūles limitus, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. pantā, vai zvejas ierobežojumus apgabalos, kuri noteikti minētās regulas 9. pantā. |
B. |
Tāda Kopienas zvejas kuģa, kura lielākais garums ir astoņi metri vai lielāks un uz kura atrodas vai kurš izmanto kādus rīkus mencu zvejai Baltijas jūrā, kapteinim vai tā pilnvarotam pārstāvim nav īpašas atļaujas (vai tās kopijas) mencu zvejai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1098/2007 10. pantā. |
C. |
Iejaukšanās kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) darbībā, kā noteikts 6. pantā Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmām (1). |
D. |
Datu viltošana vai nereģistrēšana zvejas žurnālā, arī zvejas piepūles pārskatos, izkraušanas deklarācijās un tirdzniecības pavadzīmēs, pārņemšanas deklarācijās un pārvadājuma dokumentos vai šo dokumentu neglabāšana vai neiesniegšana atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2847/93 un Regulas (EK) Nr. 1098/2007 11., 13., 15., 19. un 22. pantam. |
E. |
Zvejas kuģa kapteinis, kura rīcībā ir īpaša atļauja mencu zvejai, neievēro noteikumus par kuģa ienākšanu konkrētos apgabalos vai iziešanu no tiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1098/2007 16. pantā. |
F. |
Tāda Kopienas zvejas kuģa, uz kura ir vairāk nekā 300 kg mencu, kapteinis vai viņa pārstāvis neievēro noteikumus par iepriekšēju paziņošanu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1098/2007 17. pantā. |
G. |
Kuģi izkrauj vairāk nekā 750 kg mencu ārpus norādītajām ostām. |
H. |
Zvejas kuģa kapteinis neievēro prasību nosvērt pirmo reizi izkrautās mencas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1098/2007 19. pantā. |
I. |
Netiek ievēroti ierobežojumi par tranzītu un citā kuģī pārkraušanas aizliegums, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1098/2007 21. pantā. |
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/17 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2008. gada 16. jūnijs)
par Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevējas komitejas izveidi
(Kodificēta versija)
(2008/590/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
tā kā:
(1) |
Komisijas 1981. gada 9. decembra Lēmums 82/43/EEK par Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevējas komitejas izveidi (1) ir vairākas reizes būtiski grozīts (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētais lēmums ir jākodificē. |
(2) |
Sieviešu un vīriešu līdztiesībai ir būtiska nozīme attiecībā uz cilvēka cieņu un demokrātiju, un tā veido Kopienas tiesību, konstitūciju, dalībvalstu tiesību aktu un starptautisko un Eiropas konvenciju pamatprincipu. |
(3) |
Principa, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, piemērošana praksē ir jāveicina, uzlabojot sadarbību, kā arī viedokļu un pieredzes apmaiņu starp organizācijām, kurām dalībvalstīs ir īpaša atbildība par vienlīdzīgu iespēju veicināšanu, un Komisiju. |
(4) |
Direktīvu, priekšlikumu un rezolūciju, ko Padome pieņēmusi vienlīdzīgu iespēju jomā, pilnīgu ieviešanu praksē var būtiski paātrināt ar to valsts iestāžu palīdzību, kuru rīcībā ir specializētas informācijas tīkls. |
(5) |
Tādu Kopienas pasākumu sagatavošanai un īstenošanai, kuri attiecas uz sieviešu nodarbinātību, kā arī sieviešu, kas ir pašnodarbinātas vai strādā lauksaimniecībā, stāvokļa uzlabošanu un vienlīdzīgu iespēju veicināšanu, ir vajadzīga cieša sadarbība ar dalībvalstu specializētajām organizācijām. |
(6) |
Tādēļ ir vajadzīgs institucionāls ietvars, lai ar šīm organizācijām regulāri apspriestos, |
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
1. pants
Ar šo Komisija izveido Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevēju komiteju, turpmāk tekstā – “Komiteja”.
2. pants
1. Komiteja palīdz Komisijai formulēt un ieviest Kopienas darbības, kas vērstas uz vienlīdzīgu iespēju veicināšanu sievietēm un vīriešiem, un sekmē pastāvīgu attiecīgās pieredzes, politikas un prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un dažādajām iesaistītajām pusēm.
2. Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Komiteja:
a) |
palīdz Komisijai izstrādāt instrumentus, lai kontrolētu, novērtētu un izplatītu tādu pasākumu rezultātus, kas Kopienas līmenī veikti vienlīdzīgu iespēju sekmēšanai; |
b) |
dod ieguldījumu Kopienas rīcības programmu īstenošanā šajā jomā, galvenokārt analizējot veikto pasākumu rezultātus un ierosinot uzlabojumus; |
c) |
ar sava atzinuma palīdzību dod ieguldījumu Kopienas ikgadējā ziņojuma sagatavošanā par panākumiem, kas gūti, īstenojot vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem; |
d) |
sekmē informācijas apmaiņu par pasākumiem, kas visos līmeņos veikti vienlīdzīgu iespēju veicināšanai, un vajadzības gadījumā ierosina priekšlikumus attiecībā uz iespējamām turpmākajām darbībām; |
e) |
piedāvā Komisijai atzinumus vai pēc tās lūguma vai pēc savas iniciatīvas iesniedz ziņojumus par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar vienlīdzīgu iespēju veicināšanu Kopienā. |
3. Kopienas atzinumu un ziņojumu aprites procedūru nosaka, vienojoties ar Komisiju. Tos pielikuma veidā var publicēt Komisijas ikgadējā ziņojumā par vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem.
3. pants
1. Komitejas sastāvā ietilpst 68 locekļi:
a) |
katrai dalībvalstij viens pārstāvis no ministrijām vai valdības departamentiem, kas atbild par vienlīdzīgu iespēju veicināšanu; šo pārstāvi ieceļ katras dalībvalsts valdība; |
b) |
katrai dalībvalstij viens pārstāvis no valsts komitejām vai iestādēm, kuras izveidotas ar oficiāla lēmuma palīdzību un kuras ir īpaši atbildīgas par vienlīdzīgām iespējām starp sievietēm un vīriešiem, izmantojot attiecīgo nozaru pārstāvniecību; ja ir vairākas komitejas vai iestādes, kuras nodarbojas ar šiem jautājumiem dalībvalstī, Komisija nosaka, kura iestāde pēc tās mērķiem, struktūras, pārstāvniecības un neatkarības pakāpes ir viskvalificētākā, lai tā būtu pārstāvēta Komitejā; jebkuru dalībvalsti bez šādām komitejām pārstāv to iestāžu locekļi, par kurām Komisija uzskata, ka tās veic analogus pienākumus; Komisija nozīmē pārstāvi pēc attiecīgās dalībvalsts komitejas vai iestādes priekšlikuma; |
c) |
septiņi locekļi, kuri Kopienas līmenī pārstāv darba devēju organizācijas, |
d) |
septiņi locekļi, kuri Kopienas līmenī pārstāv darba ņēmēju organizācijas. |
Komisija nozīmē pārstāvjus pēc Kopienas līmenī esošo darba tirgus partneru priekšlikuma.
2. Komitejas sanāksmes kā novērotājas apmeklē divas pārstāves no Eiropas sieviešu lobija.
3. Novērotāja statusu var piešķirt starptautisku un arodorganizāciju un citu asociāciju pārstāvjiem, kuri sniedz attiecīgi pamatotus lūgumus Komisijai.
4. pants
Katram Komitejas loceklim ieceļ aizstājēju uz tādiem pašiem noteikumiem, kā noteikts 3. pantā.
Neskarot 7. pantu, aizstājējs nepiedalās ne Komitejas sanāksmēs, ne tās darbā, izņemot gadījumus, ja attiecīgais Komitejas loceklis tajā nevar piedalīties.
5. pants
Komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un viņus var iecelt amatā atkārtoti.
Trīs gadu termiņa beigās Komitejas locekļi turpina ieņemt savu amatu, kamēr tos neaizstāj vai neieceļ amatā atkārtoti.
Komitejas locekļa pilnvaras beidzas pirms trīs gadu termiņa, ja viņš/viņa atkāpjas no amata, pārtrauc dalību organizācijā, kuru viņš/viņa pārstāv, vai viņa/viņas nāves gadījumā. Komitejas locekļa pilnvaras var arī pārtraukt, ja organizācija, kura viņu iecēlusi, lūdz šo personu aizstāt.
Komitejas locekli uz atlikušo pilnvaru termiņa laiku aizstāj saskaņā ar 4. pantā noteikto kārtību.
Komitejas loceklis par savu darbību nesaņem atlīdzību; ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus saistībā ar Komitejas un saskaņā ar 8. pantu izveidoto darba grupu sanāksmēm uzņemas Komisija saskaņā ar spēkā esošajiem administratīvajiem noteikumiem.
6. pants
Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju, kura pilnvaru laiks ir viens gads. Ievēlēšana notiek ar divu trešdaļu klātesošo locekļu balsu vairākumu; tomēr ir vajadzīgs, lai vismaz puse no kopējā balsu skaita būtu “par”.
Ar tādu pašu balsu vairākumu un atbilstīgi tādiem pašiem nosacījumiem ievēl divus priekšsēdētāja vietniekus. Viņiem jāaizvieto priekšsēdētājs viņa prombūtnes laikā. Priekšsēdētājam un viņa vietniekiem jāpārstāv dažādas dalībvalstis. Viņi veido Komitejas biroju, kurš sanāk pirms katras komitejas sēdes.
Komisija Komitejas darbu organizē, cieši sadarbojoties ar priekšsēdētāju. Komisija, vienojoties ar priekšsēdētāju, nosaka Komitejas sēžu darba kārtības projektu. Komitejas sekretariātu nodrošina Komisijas vienlīdzīgo iespēju grupa. Komisija sastāda Komitejas sēžu protokolus un iesniedz Komitejai apstiprināšanai.
7. pants
Priekšsēdētājs var uzaicināt jebkuru personu, kas ir īpaši kvalificēta kādā dienaskārtības jautājumā, piedalīties Komitejas darbā kā ekspertam.
Eksperti var piedalīties Komitejas darbā tikai attiecībā uz to jautājumu, kurā ir prasīta viņu klātbūtne.
8. pants
1. Komiteja var izveidot darba grupas.
2. Sagatavojot savus atzinumus, Komiteja var uzdot ziņotājam vai pieaicinātam ekspertam sastādīt ziņojumus saskaņā ar kārtību, kas vēl jāizstrādā.
3. Viens vai vairāki Komitejas locekļi kā novērotāji var piedalīties citu Komisijas padomdevēju komiteju darbā un attiecīgi informē Komiteju.
9. pants
Pasākumus, ko pieņem saskaņā ar 7. un 8. pantu un kas finansiāli ietekmē Eiropas Kopienu budžetu, vispirms iesniedz apstiprināšanai Komisijai, un tos īsteno saskaņā ar spēkā esošajiem administratīvajiem noteikumiem.
10. pants
Komiteju sasauc Komisija, un tā sanāk Komisijas telpās. Tā sanāk vismaz divreiz gadā.
11. pants
Komitejas apspriedē izskata lūgumus pēc atzinuma, ko sniedz Komisija, vai pēc atzinumiem, kurus pēc savas iniciatīvas piegādā Komiteja. Tiem neseko balsojums.
Komisija, pieprasot Komitejas atzinumu, var noteikt termiņu, kurā jāsniedz šis atzinums.
Viedokļus, kuri izteikti pa dažādām kategorijām un kurus sniedz Komiteja, atzīmē protokolos, kurus nosūta Komisijai.
Ja Komiteja ir vienbalsīgi piekritusi pieprasītajam atzinumam, tā sagatavo kopējos secinājumus, kurus pielikumu veidā pievieno protokolam.
12. pants
Neskarot Līguma 287. pantu, Komitejas locekļi nedrīkst izpaust informāciju, ko tie ieguvuši savā darbā Komitejā vai tās darba grupās, ja Komisija tos informē, ka vajadzīgais atzinums vai iesniegtais jautājums attiecas uz konfidenciālu lietu.
Šādos gadījumos sanāksmēs piedalās tikai Komitejas locekļi un Komisijas struktūrvienību pārstāvji.
13. pants
Lēmumu 82/43/EEK atceļ.
Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.
Briselē, 2008. gada 16. jūnijā
Komisijas vārdā —
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 20, 28.1.1982., 35. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1792/2006 (OV L 362, 20.12.2006., 1. lpp.).
(2) Sk. I pielikumu.
I PIELIKUMS
Atceltais lēmums ar sekojošo grozījumu sarakstu
Komisijas Lēmums 82/43/EEK |
|
1985. gada Pievienošanās akta I pielikuma VIII.12. punkts |
|
1994. gada Pievienošanās akta I pielikuma IV.C punkts |
|
Komisijas Lēmums 95/420/EK |
|
2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 11.4. punkts |
|
Komisijas Regula (EK) Nr. 1792/2006 |
tikai attiecībā uz atsauci uz Lēmumu 82/43/EEK 1. panta 2. punkta sestajā ievilkumā un pielikuma 9.1. punktā |
II PIELIKUMS
Atbilstības tabula
Lēmums 82/43/EEK |
Šis lēmums |
1. un 2. pants |
1. un 2. pants |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, a) apakšpunkts |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, a) apakšpunkts |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, b) apakšpunkts |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, b) apakšpunkts |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, c) apakšpunkts, pirmais ievilkums |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, c) apakšpunkts |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, c) apakšpunkts, otrais ievilkums |
3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, d) apakšpunkts |
3. pants, 1. punkts, otrā daļa |
3. pants, 1. punkts, otrā daļa |
3. pants, 2. un 3. punkts |
3. pants, 2. un 3. punkts |
4. pants, pirmais teikums |
4. pants, pirmā daļa |
4. pants, otrais teikums |
4. pants, otrā daļa |
5. līdz 12. pants |
5. līdz 12. pants |
13. pants |
— |
— |
13. pants |
— |
I pielikums |
— |
II pielikums |
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/22 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2008. gada 30. jūnijs)
par ekodizaina apspriešanas forumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/591/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK (1), un jo īpaši tās 18. pantu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK 18. pantu Komisija nodrošina, ka, veicot savus pienākumus, attiecībā uz katru īstenošanas pasākumu tā ievēro dalībvalstu pārstāvju un visu ieinteresēto personu proporcionālu dalību. |
(2) |
Direktīva 2005/32/EK nosaka, ka šīs ieinteresētās personas tiekas apspriešanas forumā. Tāpēc jānosaka minētā apspriešanas foruma uzdevumi un struktūra. |
(3) |
Apspriešanas forums palīdz Komisijai izstrādāt darba plānu, piedalās īstenošanas pasākumu noteikšanā un pārskatīšanā, izveidoto tirgus uzraudzības mehānismu efektivitātes izvērtēšanā un brīvprātīgo vienošanos un citu pašregulācijas pasākumu izvērtēšanā. |
(4) |
Apspriešanas forumā piedalās dalībvalstu pārstāvji, kā arī ar ieinteresētās personas, kas saistītas ar ražojumu grupu, kā, piemēram, ar nozari, tostarp MVU un amatniecības nozari, arodbiedrībām, tirgotājiem, mazumtirgotājiem, importētājiem, vides aizsardzības grupām un patērētāju organizācijām. |
(5) |
Noteikumi par to, kā apspriešanas foruma locekļi var izpaust informāciju, jāparedz, neierobežojot Komisijas noteikumus par drošību, kas ar Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2) iekļauti Komisijas reglamenta pielikumā. |
(6) |
Personas datus par apspriešanas foruma dalībniekiem apstrādā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3), |
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
1. pants
Uzdevumi
Ekodizaina apspriešanas foruma dalībnieku (turpmāk “forums”) uzdevumi ir sniegt atzinumus par Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 1. punktā minētā darba plāna izstrādi un grozījumiem un konsultēt Komisiju jautājumos, kas saistīti ar Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu, kā noteikts tās 16. panta 2. punktā, 18. un 23. pantā.
2. pants
Konsultācijas
Komisija var apspriest ar forumu jebkurus jautājumus, kas attiecas uz Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu.
3. pants
Dalībnieki
1. Foruma dalībniekus nozīmē Komisija no attiecīgo ieinteresēto personu loka, kuras saistītas ar ražojumu vai ražojumu grupu un kuras atsaukušās aicinājumam iesniegt pieteikumus.
2. Foruma sastāvā ir 60 dalībnieki, kas ir šādi:
a) |
viens pārstāvis no katras dalībvalsts; |
b) |
viens pārstāvis no katras Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalsts; |
c) |
ne vairāk kā 30 ieinteresēto personu pārstāvji, kā noteikts Direktīvas 2005/32/EK 18. pantā. |
3. Katrs dalībnieks nozīmē personu, kas viņu pārstāvēs foruma sanāksmēs, pamatojoties uz tās kompetenci un pieredzi risināmajā jautājumā.
4. Foruma dalībnieku pilnvaru laiks ir trīs gadi, un tas ir atjaunojams, foruma dalībnieki pilda savus pienākumus līdz brīdim, kad viņu vietā ieceļ citus locekļus saskaņā ar 3. punktu vai arī līdz savu pilnvaru beigām.
5. Dalībnieka vietā pirms tā pilnvaru laika beigām var iecelt citu dalībnieku šādos gadījumos:
a) |
ja dalībnieks atkāpjas no amata; |
b) |
ja dalībnieks vairs nespēj dot efektīvu ieguldījumu foruma apspriedēs; |
c) |
ja dalībnieks neatbilst Līguma 287. pantam. |
6. Dalībnieku sarakstu un minētā saraksta grozījumus publicē Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta un Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē un Komisijas Ekspertu grupu reģistrā.
4. pants
Darbība
1. Foruma priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
2. Vienojoties ar priekšsēdētāju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši forumam noteiktajām pilnvarām. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
3. Ja tas ir lietderīgi vai nepieciešams, priekšsēdētājs var lūgt piedalīties foruma vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuri ir īpaši kompetenti kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
4. Ja Komisija uzskata, ka informācija, kas iegūta, piedaloties forumā vai apakšgrupas apspriedēs vai darbā, ir konfidenciāla, šo informāciju nedrīkst izpaust.
5. Foruma un tā apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās atbilstīgi Komisijas noteiktai procedūrai un grafikam. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Foruma un tā apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties procesos ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
6. Foruma reglaments izklāstīts pielikumā.
7. Komisija var publicēt vai publiskot internetā visus kopsavilkumus, secinājumus vai daļējus secinājumus, vai foruma darba dokumentus attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
5. pants
Izdevumu atlīdzināšana
Komisija vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un saskaņā ar 4. panta 3. punktu uzaicinātajiem tehniskajiem ekspertiem atlīdzina ceļa izdevumus un attiecīgā gadījumā uzturēšanās izdevumus, kas ir saistīti ar foruma darbu, atbilstīgi Komisijas noteikumiem par kompensācijām neatkarīgajiem ekspertiem.
Foruma locekļi, eksperti un novērotāji nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
Sanāksmju izdevumus atlīdzina, nepārsniedzot gada budžetu, ko forumam piešķīris atbildīgais Komisijas dienests.
Briselē, 2008. gada 30. jūnijā
Komisijas vārdā —
priekšsēdētāja vietnieks
Günter VERHEUGEN
(1) OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/28/EK (OV L 81, 20.3.2008., 48. lpp.).
(2) OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/548/EK, Euratom (OV L 215, 5.8.2006., 38. lpp.).
(3) OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
PIELIKUMS
Ekodizaina apspriešanas foruma reglaments
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Direktīvu 2005/32/EK un jo īpaši tās 18. pantu,
ņemot vērā Komisijas publicēto standarta reglamentu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGLAMENTU.
1. pants
Sanāksmes sasaukšana
1. Forumu sasauc priekšsēdētājs.
2. Forumu un citu grupu apvienotās sanāksmes var sasaukt, lai apspriestu šo grupu attiecīgajās atbildības jomās esošus jautājumus.
2. pants
Darba kārtība
1. Priekšsēdētājs sagatavo darba kārtību un iesniedz to forumam.
2. Darba kārtībā atsevišķi nošķir:
a) |
ieinteresēto personu apspriedes forumā par šādiem jautājumiem:
|
b) |
citi jautājumi, kas forumam iesniegti informācijai vai viedokļu apmaiņai pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai pēc foruma dalībnieka rakstiska pieprasījuma ar priekšsēdētāja piekrišanu. |
3. Forums katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību.
3. pants
Dokumentu nosūtīšana foruma dalībniekiem
1. Priekšsēdētājs vēlākais vienu mēnesi pirms sanāksmes dienas nosūta foruma dalībniekiem uzaicinājumu uz sanāksmi, dienas kārtību un darba dokumentus, par kuriem ieinteresētajām personām jāapspriežas forumā, kā arī citus darba dokumentus saskaņā ar 12. panta 2. punktu.
2. Foruma dalībnieki var iesniegt priekšsēdētājam papildu darba dokumentus un rakstiskus ziņojumus ne vēlāk kā vienu nedēļu pirms sanāksmes dienas. Šos dokumentus foruma dalībniekiem izsniedz reģistrējoties.
3. Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs pēc foruma dalībnieka lūguma vai pēc savas iniciatīvas var saīsināt 1. un 2. punktā minēto nosūtīšanas termiņu līdz piecām kalendārajām dienām pirms sanāksmes dienas.
4. Priekšsēdētājs izlemj, vai dokumenti, kuru autors ir ieinteresēta persona, kas nav foruma dalībnieks, publicējami kā foruma darba dokumenti.
4. pants
Foruma atzinumi
1. Priekšsēdētājs pieraksta dalībvalstu pārstāvju un dažādo ieinteresēto personu forumā izteiktos atzinumus.
2. Dalībvalstu pārstāvju un ieinteresēto personu atzinumi var būt rakstiski ziņojumi, ko iesniedz saskaņā ar 3. pantu.
3. Pēc forumā notikušās apspriešanas papildu rakstiskus ziņojumus var iesniegt trīs nedēļu laikā pēc sanāksmes dienas.
4. Vajadzības gadījumā var piemērot 8. pantā paredzēto rakstisko procedūru.
5. pants
Pārstāvība
1. Lai nodrošinātu attiecīgo ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību attiecīgi katrā apspriežamo ražojumu grupā, priekšsēdētājs var uzaicināt ieinteresētas personas, kas nav foruma dalībnieki, lai apspriestu īpašus darba kārtības jautājumus noteiktā sanāksmē.
2. Katrs foruma dalībnieks nozīmē vienu personu, kas to pārstāv foruma sanāksmēs, un par to informē priekšsēdētāju. Ar priekšsēdētāja atļauju nozīmēto pārstāvi uz attiecīgā dalībnieka rēķina var pavadīt eksperti. Dalībnieki vismaz divas nedēļas pirms sanāksmes dienas brīdina priekšsēdētāju par to, ka tie vēlas, lai pārstāvjus pavadītu eksperti. Ja priekšsēdētājs vismaz vienu nedēļu pirms sanāksmes dienas neiebilst pret eksperta dalību, atļauju uzskata par piešķirtu.
3. Dalībnieks var pārstāvēt citu dalībnieku. Dalībniekam, kurš pārstāv citu dalībnieku, pirms sanāksmes jāiesniedz priekšsēdētājam pārstāvētā dalībnieka piekrišana.
4. Dalībnieki nodrošina, lai ieinteresētās personas, ko viņi pārstāv, būtu pienācīgi informētas par foruma diskusijām.
5. Dalībnieki nodrošina, lai ar ieinteresētajām personām, ko viņi pārstāv, atbilstīgi apspriestos un tiktu pieņemti reprezentatīvi atzinumi.
6. pants
Apakšgrupas
Priekšsēdētājs var izveidot darba grupas, lai izskatītu konkrētus jautājumus. Apakšgrupas vada Komisijas pārstāvis. Apakšgrupas atskaitās forumam. Šim nolūkam tās var iecelt ziņotāju.
7. pants
Trešo personu pieaicināšana
Priekšsēdētājs var nolemt uzaicināt piedalīties sanāksmē trešās personas un ekspertus, kas runā par konkrētiem jautājumiem.
8. pants
Rakstiskā procedūra
1. Vajadzības gadījumā dalībvalstu un forumā ieinteresēto personu atzinumus var iesniegt, izmantojot rakstisko procedūru. Šai nolūkā saskaņā ar 12. panta 2. punktu priekšsēdētājs nosūta foruma dalībniekiem darba dokumentus, par kuriem forums vēlas saņemt dalībvalstu un ieinteresēto personu atzinumu. Komentāru iesniegšanas termiņš nevar būt mazāks kā 14 kalendārās dienas un nevar pārsniegt vienu mēnesi.
2. Steidzamos gadījumos piemēro 3. panta 3. punktā paredzēto termiņu.
9. pants
Sekretariāts
Komisija forumam nodrošina sekretariāta atbalstu.
10. pants
Sanāksmju protokoli
1. Katras sanāksmes protokolu sastāda priekšsēdētāja aizgādībā, un protokolā jo īpaši izklāsta atzinumus, kas sniegti par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem Komisijas dienestu sagatavotajiem darba dokumentiem, kā arī vajadzības gadījumā norāda atzinumus, kas sniegti par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem jautājumiem. Attiecīgo rakstisko ziņojumu sarakstu saskaņā ar 4. pantu uzskaita atsevišķā pielikumā. Viena mēneša laikā protokolu nosūta foruma dalībniekiem un pārējām personām, kas piedalījās sanāksmē.
2. Foruma locekļi divu nedēļu laikā rakstiski nosūta priekšsēdētājam visus komentārus, kas tiem varētu būt saistībā ar protokolu. Šos komentārus dara zināmus forumam. Domstarpību gadījumā ierosināto grozījumu apspriež forumā. Ja vienošanās joprojām nav panākta, grozījumu pievieno protokola pielikumā.
11. pants
Dalībnieku saraksts
Katrā sanāksmē priekšsēdētājs sastāda dalībnieku sarakstu, norādot katra dalībnieka vārdu, organizāciju, kuru tas pārstāv, un, ja vajadzīgs, ieinteresēto personu, kuru tas pārstāv.
12. pants
Sarakste
1. Ar forumu saistīto saraksti elektroniski nosūta Komisijai – foruma priekšsēdētājam.
2. Foruma dalībniekiem paredzēto saraksti elektroniski nosūta dalībniekiem. Dalībnieki nozīmē kontaktpersonu(-as), kurai(-ām) saraksti nosūtīt, un par to rakstiski informē priekšsēdētāju.
13. pants
Personas datu aizsardzība
Personas datu apstrāde šā reglamenta vajadzībām notiek atbilstoši Regulai (EK) Nr. 45/2001.
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/27 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2008. gada 3. jūlijs),
ar kuru groza Lēmumu 2000/572/EK, ar ko nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības prasības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus gaļas izstrādājumu ievedumiem Kopienā no trešām valstīm
(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3301)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/592/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. un 4. punktu, 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 4. punkta b) un c) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (2) un jo īpaši tās 12. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4), un jo īpaši tās 16. pantu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Lēmums 2000/572/EK (5) nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības prasības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus gaļas izstrādājumu ievedumiem Kopienā no trešām valstīm. |
(2) |
Pēc tam, kad ir stājušās spēkā Regulas (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 un Komisijas 2005. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 2075/2005, ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā (6), ir jāgroza un jāatjaunina Kopienas veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības gaļas izstrādājumu ievedumiem Kopienā ar nolūku iekļaut pareizas norādes uz jaunajiem tiesību aktiem. |
(3) |
TRACES (Trade Control and Expert System) ir integrēta datorizēta veterinārā sistēma, kas ieviesta ar Komisijas 2004. gada 30. marta Lēmumu 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (7). Veselības sertifikātu standartizācija ir būtiska efektīvai sertifikātu datorapstrādei sistēmā TRACES. |
(4) |
Komisijas 2007. gada 16. aprīļa Lēmums 2007/240/EK, ar ko izveido jaunas veterinārās apliecības dzīvu dzīvnieku, spermas, embriju, olšūnu un dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanai Kopienā saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK, 92/260/EEK, 93/195/EEK, 93/196/EEK, 93/197/EEK, 95/328/EK, 96/333/EK, 96/539/EK, 96/540/EK, 2000/572/EK, 2000/585/EK, 2000/666/EK, 2002/613/EK, 2003/56/EK, 2003/779/EK, 2003/804/EK, 2003/858/EK, 2003/863/EK, 2003/881/EK, 2004/407/EK, 2004/438/EK, 2004/595/EK, 2004/639/EK un 2006/168/EK (8), paredz, ka dažādajiem veterinārajiem un sabiedrības un dzīvnieku veselības sertifikātiem, kas vajadzīgi dzīvu dzīvnieku, spermas, embriju, olšūnu un dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanai Kopienā, un sertifikātiem dzīvnieku izcelsmes produktu tranzītam caur Kopienu jāatbilst veterināro sertifikātu standarta paraugiem minētā lēmuma I pielikumā. |
(5) |
Līdz ar to sertifikātu paraugi Lēmuma 2000/572/EK II un III pielikumā aizstājami ar jauniem paraugiem, lai nodrošinātu saderību ar TRACES. |
(6) |
Lai izvairītos no tirdzniecības pārrāvumiem, sertifikāti, kas saskaņā ar Lēmumu 2000/572/EK izdoti pirms šā lēmuma ieviestajiem grozījumiem, tiek atļauti sešu mēnešu laikposmā pēc šā lēmuma piemērošanas sākuma. Minētie sertifikāti jāatzīst ievešanai Kopienā 10 mēnešu laikposmā pēc šā lēmuma piemērošanas sākuma. |
(7) |
Tādēļ Lēmums 2000/572/EK attiecīgi jāgroza. |
(8) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumu 2000/572/EK groza šādi.
1) |
Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu: “3. pants Uz gaļas izstrādājumu ievešanu attiecas šādi nosacījumi:
|
2) |
Lēmuma 4.a pantu groza šādi:
|
3) |
Lēmuma II un III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
2. pants
Šo lēmumu piemēro no 2008. gada 1. jūlija.
Tomēr gaļas izstrādājumu sūtījumi, kam veselības sertifikāti ir izdoti saskaņā ar Lēmumā 2000/572/EK noteikto paraugu pirms grozījumiem, kuri ieviesti ar šo lēmumu, un kam izdošanas datums ir pirms 2008. gada 31. decembra, tiek atzīsti ievešanai Kopienā līdz 2009. gada 1. aprīlim.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2008. gada 3. jūlijā
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Androulla VASSILIOU
(1) OV L 18, 23.1.2002., 11. lpp.
(2) OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.
(3) OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1243/2007 (OV L 281, 25.10.2007., 8. lpp.).
(4) OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).
(5) OV L 240, 23.9.2000., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/437/EK (OV L 154, 30.4.2004., 65. lpp.).
(6) OV L 338, 22.12.2005., 60. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1245/2007 (OV L 281, 25.10.2007., 19. lpp.).
(7) OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/515/EK (OV L 187, 19.7.2005., 29. lpp.).
(8) OV L 104, 21.4.2007., 37. lpp.
(9) OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.
(10) OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.
(11) OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.
(12) OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.”
(13) OV L 295, 25.10.2006., 1. lpp.”;
PIELIKUMS
II PIELIKUMS
Dzīvnieku un sabiedrības veselības sertifikāta paraugs gaļas izstrādājumiem, kas paredzēti sūtīšanai uz Eiropas Kopienu no trešām valstīm
III PIELIKUMS
(TRANZĪTS UN/VAI GLABĀŠANA)
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/35 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2008. gada 11. jūlijs)
par Lēmuma 2007/60/EK grozījumiem attiecībā uz Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūras uzdevumu un darbības ilguma maiņu
(2008/593/EK)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (1) un jo īpaši tās 3. pantu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas 2006. gada 26. oktobra Lēmumu 2007/60/EK (2) izveidota Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra (turpmāk tekstā “Aģentūra”) visu ar Eiropas Transporta tīklu saistīto Kopienas pasākumu īstenošanai līdz 2008. gada 31. decembrim, lai veiktu uzdevumus, kas saistīti ar Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (3). No šiem projektiem daudzi tiks īstenoti arī pēc 2008. gada 31. decembra. |
(2) |
Aģentūrai būtu jāuztic atbildība arī par tiem projektiem, kuri saņem finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 680/2007 (4), jo saskaņā ar šo regulu turpināsies Eiropas Transporta tīkla to pasākumu finansēšana, kas līdzīgi pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2236/95 un par kuriem Aģentūrai jau ir piešķirtas pilnvaras. |
(3) |
Aģentūrai nevar uzticēt atbildību par konkrētu lēmumu pieņemšanu, kas saistīti ar Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu. Tomēr, lai paaugstinātu programmas īstenošanas lietderību un efektivitāti, Komisija var Aģentūrai piešķirt pilnvaras pieņemt šādu lēmumu grozījumus. |
(4) |
Aģentūrai būtu jānosaka konkrēta atbildība par pasākumiem, kas saistīti ar projektiem, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 680/2007 6. pantā paredzētā Kopienas finansiālā atbalsta veida un metodēm. Izņēmums ir pasākumi, kas saistīti ar programmām, kā kontrole un politikas izstrādāšana, kuriem jāpaliek Komisijas ziņā. |
(5) |
Aģentūrai jo īpaši būtu jāuztic atbildība par Eiropas transporta tīkla programmas papildu pasākumiem, kas vērsti uz tās lietderības un efektivitātes paaugstināšanu, veicinot tās Eiropas pievienotās vērtības iespējamu palielināšanos, arī Eiropas transporta tīkla programmas popularizēšanu visiem interesentiem, kā arī tās pamanāmības veicināšanu sabiedrībā, dalībvalstīs un trešās valstīs, ar kurām tām ir kopīgas robežas. Šādi pasākumi var būt uz mērķgrupām vērstas izskaidrošanas un popularizēšanas kampaņas, arī Eiropas transporta tīkla dienu sarīkošana, semināru un konferenču organizēšana, darbības rezultātu paziņošana un labas prakses izplatīšana, izmantojot attiecīgas publikācijas, arī elektroniskos plašsaziņas līdzekļus, piemēram, sagatavojot paziņojumus presei, norādījumus potenciālajiem pretendentiem, brošūras ar veiksmes stāstiem un gada pārskatus, Aģentūras un/vai Komisijas pārstāvju piedalīšanās organizēšana tādos pasākumos kā, piemēram, transporta infrastruktūras objektu nodošana ekspluatācijā. |
(6) |
Neatkarīgu konsultantu veiktās izmaksu un ieguvumu analīzes rezultāti liecina, ka ievērojami jāpalielina esošās Aģentūras administratīvie, īpaši personāla, resursi. Arī turpmāk Aģentūra varētu būt izmaksu ziņā izdevīgākais risinājums. |
(7) |
Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/60/EK. |
(8) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu, |
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
Vienīgais pants
Lēmumu 2007/60/EK groza šādi.
1) |
Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu: “3. pants Darbības ilgums Aģentūra tiek izveidota uz laika posmu, kas sākas 2006. gada 1. novembrī un beidzas 2015. gada 31. decembrī.” |
2) |
Lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Aģentūra Kopienas pasākumu jomā, kas attiecas uz Eiropas transporta tīkliem, ir atbildīga par to uzdevumu izpildi, kas attiecas uz Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 680/2007 (6), izņemot uzdevumus, kuru izpildei vajadzīgas pilnvaras lēmumu pieņemšanai, lai pārietu no politiskajiem risinājumiem uz to praktisku īstenošanu, kā plānošana, prioritāšu noteikšana, projektu izraudzīšanās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 680/2007 5. pantu, programmas novērtēšana un likumdošanas uzraudzība. Aģentūra ir atbildīga par šādu uzdevumu izpildi:
|
Briselē, 2008. gada 11. jūlijā
Komisijas vārdā —
priekšsēdētāja vietnieks
Antonio TAJANI
(1) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
(2) OV L 32, 6.2.2007., 88. lpp.
(3) OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1159/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 16. lpp.).
(4) OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.
(5) OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1159/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 16. lpp.).
(6) OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.”
IETEIKUMI
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/37 |
KOMISIJAS IETEIKUMS
(2008. gada 2. jūlijs)
par elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspēju
(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3282)
(2008/594/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. pantu,
tā kā:
(1) |
Stratēģiskā iniciatīva i2010, kas ir izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva, attīsta informācijas un sakaru tehnoloģijas politiku, pētniecību un jauninājumus, lai palīdzētu sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus. Iniciatīva i2010 veicina Eiropas informācijas sabiedrības izveidi un informācijas pakalpojumu sniegšanas uzlabošanu, ieskaitot e-veselību. |
(2) |
Eiropas veselības aprūpes sistēmu tagadējo un turpmāko pārbaudījumu pārvarēšana vismaz daļēji ir iespējama, izmantojot aprobētus risinājumus, ko piedāvā informācijas un sakaru tehnoloģija (e-veselība). Būtiska prasība, lai varētu izmantot e-veselības labumus, ir sadarbības uzlabošana attiecībā uz dalībvalstu e-veselības sistēmu un lietojumprogrammu sadarbspēju. E-veselības sistēmu sastāvdaļa ir elektronisko veselības karšu sistēmas. |
(3) |
Elektronisko veselības karšu sistēmas spēj labāk uzlabot kvalitāti un drošību veselības aprūpes informācijā nekā tradicionālās veselības karšu formas. Elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspējai jāpadara vieglāka piekļuve pacientu aprūpei visā Kopienā un jāuzlabo tās kvalitāte un drošība, piedāvājot pacientiem un ārstniecības personām piemērotu un aktuālu informāciju, reizē nodrošinot augstus personas datu aizsardzības un konfidencialitātes standartus. Pārrobežu sadarbības izvēršana e-veselības sfērā prasa veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju, pircēju un regulētāju sadarbību dažādās dalībvalstīs. Tajā pašā laikā ne katram ar sadarbspēju saistītam pasākumam ir obligāti jāpanāk dalībvalstu tiesību aktu saskaņošana attiecībā uz veselības aprūpes organizāciju un sniegšanu. |
(4) |
Elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspējas trūkums ir viens no lielākajiem šķēršļiem e-veselības sociālo un ekonomisko priekšrocību realizēšanai Kopienā. E-veselības tirgus sadrumstalotību pastiprina tehniskās un semantiskās sadarbspējas trūkums. Veselības aprūpes informācijas un sakaru sistēmas un standarti, ko patlaban izmanto dalībvalstīs, bieži vien nav saderīgi un neatvieglina piekļuvi vitāli svarīgai informācijai par drošas un kvalitatīvas veselības aprūpes sniegšanu dažādās dalībvalstīs. |
(5) |
Komisijas 2004. gada 30. aprīlī iesniegtajā Paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “E-veselība – uzlabojot Eiropas pilsoņu veselības aprūpi. Rīcības plāns Eiropas e-veselības jomā” (1) ir ieskicēts e-veselības sistēmas potenciāls un galvenās grūtības šā potenciāla plašai realizācijai. Paziņojumā izklāstītajā rīcības plānā Kopiena un dalībvalstis ir aicinātas uz vienotu rīcību elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspējas labā. |
(6) |
Augsta līmeņa e-veselības konference 2007. gadā deklarācijā atzina, cik svarīgi ir sākt vienotas dalībvalstu iniciatīvas, nostiprinot ar elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju saistīto darbību kopumu. |
(7) |
Komisija atsaucās uz neatkarīgās ekspertu grupas ziņojumu “Novatoriskas Eiropas izveide” paziņojumā “Vadošā tirgus iniciatīva Eiropai” (2), kura mērķis ir radīt un laist tirgū novatoriskus produktus un pakalpojumus vadošajās rūpniecības un sabiedrības dzīves jomās, ieskaitot e-veselību. Viens no ierosinātās iniciatīvas galvenajiem mērķiem ir paaugstināt elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju, tāpēc ka patlaban dalībvalstīs izmantojamās veselības aprūpes informācijas un sakaru sistēmas un standarti bieži vien nav saderīgi un ir šķērslis rentablu un novatorisku informācijas tehnoloģijas risinājumu radīšanai veselības aprūpē. |
(8) |
Eiropas Parlaments 2007. gada 23. maijā pieņēma rezolūciju par sekām un ietekmi, ko rada veselības aprūpes pakalpojumu izslēgšana no iekšējā tirgus pakalpojumu direktīvas (3). Rezolūcijā Komisija aicināta mudināt dalībvalstis aktīvi atbalstīt e-veselības un tālmedicīnas ieviešanu, it īpaši izstrādājot sadarbspējīgas sistēmas, kas ļautu veselības aprūpes sniedzējiem dažādās dalībvalstīs apmainīties ar informāciju par pacientiem. |
(9) |
Ieteikuma nolūks ir veicināt visas Eiropas e-veselības sadarbspējas izveidi līdz 2015. gada beigām. |
(10) |
Šajā ieteikumā ir ievēroti principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi 7. pantā par tiesībām uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un 8. pantā par indivīda tiesībām uz personas datu aizsardzību. |
(11) |
Veselības kartes ir vieni no pašiem sensitīvākajiem pieejamajiem reģistrētajiem datiem par indivīdu. Slimības vai diagnozes nesankcionēta izpaušana varētu iespaidot indivīda personisko un profesionālo dzīvi. Veselības kartes uzturēšana elektroniskā formā paaugstina risku, ka ziņas par pacientiem nejauši varētu kļūt pieejamas vai viegli nodotas personām, kam nav atļauts tās uzzināt. |
(12) |
Elektronisko veselības karšu sadarbspēja ietver ar personas veselību saistītu datu pārsūtīšanu. Jāatļauj šo datu brīva plūsma no dalībvalsts uz dalībvalsti, tajā pašā laikā sargājot indivīda pamattiesības. Tāpēc šis ieteikums neskar Kopienas noteikumus par personas datu aizsardzību, kuru skaitā jo īpaši minama Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātuma aizsardzību elektrosakaru nozarē (Direktīva par privātumu un elektrosakariem) (5). |
(13) |
Komisija uzskata, ka tur, kur personas dati IST tīklos tiek apstrādāti attiecīgās jomās, piemēram, e-veselībā, jāizstrādā un plašāk jāizmanto privātuma uzlabotājas tehnoloģijas (PUT) (6), |
AR ŠO IESAKA.
1) Šajā ieteikumā dotas pamatnostādnes sadarbspējīgu elektronisko veselības karšu sistēmu izstrādei un ieviešanai, kas ļautu Kopienā veikt pārrobežu apmaiņu ar datiem par pacientiem, cik tie nepieciešami leģitīmiem medicīniskiem vai veselības aprūpes nolūkiem. Tādām elektronisko veselības karšu sistēmām jādod iespēja veselības aprūpes sniedzējiem gādāt par to, lai pacients efektīvi un rezultatīvi saņemtu labāku aprūpi, un nodrošināt piekļuvi galvenajai informācijai par veselību, kas var būt vitāli svarīga, ja tā ir vajadzīga un saskan ar pacienta pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību.
2) Šajā ieteikumā izklāstīti norādījumi par elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju, ieskaitot būtiskāko pacienta veselības informāciju, ārkārtas situācijās nepieciešamo pacienta datu kopumu un ordinācijas lapas jeb ziņas par lietojamiem medikamentiem, kas atvieglina e-recepšu risinājumus.
3) Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“pacients” ir katra fiziska persona, kas saņem vai vēlas saņemt veselības aprūpi kādā no dalībvalstīm; |
b) |
“ārstniecības persona” ir ārsts vai māsa, kas atbild par vispārējo aprūpi, vai praktizējošs zobārsts, vai vecmāte, vai farmaceits Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (7) nozīmē, vai cita persona, kas veselības aprūpē veic darbības, kuras ietilpst Direktīvas 2005/36/EK 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajās reglamentētajās profesijās; |
c) |
“elektroniska veselības karte” ir visaptveroša medicīniskā karte vai līdzīga dokumentācija elektroniskā formā par personas agrāko un tagadējo fiziskās un garīgās veselības stāvokli, kura ļauj viegli piekļūt šiem datiem ārstēšanas un citām cieši saistītām vajadzībām; |
d) |
“elektronisko veselības karšu sistēma” ir sistēma elektroniskajās veselības kartēs iekļaujamās informācijas ierakstīšanai, izguvei un manipulācijām ar to; |
e) |
“būtiskākā pacienta veselības informācija, ārkārtas situācijās nepieciešamo pacienta datu kopums, ordinācijas lapa jeb ziņas par lietojamiem medikamentiem” ir elektronisko veselības karšu apakškopas īpašai izmantošanai un īpašai lietošanas vajadzībai, piemēram, neparedzētai aprūpei vai e-receptei; |
f) |
“e-recepte” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK (8) 1. panta 19. punktā definētā zāļu recepte, ko izdod un pārsūta elektroniski; |
g) |
“elektronisko veselības karšu sistēmas sadarbspēja” ir divu vai vairāku elektronisko veselības karšu sistēmu spēja apmainīties ar datoram interpretējamiem datiem un cilvēkam interpretējamu informāciju un zināšanām; |
h) |
“pārrobežu sadarbspēja” ir dalībvalstu un visu to teritoriju sadarbspēja neatkarīgi no tā, vai tās ir kaimiņvalstis vai nav; |
i) |
“semantiskā sadarbspēja” ir nodrošināšana, ka sniegtās informācijas precīza nozīme ir saprotama jebkurai citai sistēmai vai lietojumprogrammai, kas sākotnēji nav izstrādāta šai vajadzībai. |
4) Elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas sasniegšana un uzturēšana nozīmē, ka jāvada nepārtraukts pārmaiņu process un elementu un problēmu kopuma salāgošana dalībvalstu elektroniskajās infrastruktūrās un starp tām. Šīs elektroniskās infrastruktūras ir vajadzīgas, lai apmainītos ar informāciju un lai varētu savstarpēji sadarboties ar mērķi nodrošināt pacientiem augstāko iespējamo kvalitātes un drošības līmeni veselības aprūpes sniegšanā. Elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspējas īstenošanai būs vajadzīgs sarežģīts pamatnosacījumu, organizatorisko struktūru un īstenošanas procedūru komplekss, kurā būs iesaistītas visas ieinteresētās personas:
a) |
lai to panāktu, dalībvalstis tiek aicinātas veikt darbības piecos līmeņos, proti, vispārējā politiskajā, organizatoriskajā, tehniskajā, semantiskajā un izglītības un izpratnes veidošanas līmenī; |
b) |
šīs darbības balstīs pilnīga dalībvalstu un Kopienas tiesību aktu ievērošana, it sevišķi personas datu aizsardzības ziņā, ieskaitot konfidencialitāti un datu drošību. Jānodrošina nepieciešamie juridiskie aizsargpasākumi, ieskaitot datu aizsardzības līdzekļu iestrādāšanu elektronisko veselības karšu sistēmu projektēšanā un īstenošanā. Bez tam nevar iztikt bez mehānismu izstrādes gan pacientu, gan mediķu izglītošanai, kā arī tādu darbību izvērtēšanai un uzraudzīšanai, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju. |
Elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas politiskais līmenis
5) Elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas politiskajā līmenī dalībvalstīm ieteicams:
a) |
politiski un stratēģiski veicināt tādu elektronisko veselības karšu sistēmu īstenošanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kas būtu spējīgas arī sadarboties ar elektroniskajām veselības kartēm citās dalībvalstīs; |
b) |
iesaistīties aktīvā sadarbībā ar citām dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu tādu standartu pieņemšanu un īstenošanu, kas padara elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju realizējamu un drošu; |
c) |
īstenot elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju kā daļu no reģionālās un valsts e-veselības stratēģijas; |
d) |
apsvērt e-veselības iekļaušanu valsts un reģiona kohēzijas un attīstības stratēģijā un analizēt jau ieviesto elektronisko veselības karšu sistēmu rezultātus e-veselības politikas un finansēšanas iespēju līmenī. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam atbalsts e-veselības sadarbspējas izveidei ar ieguldījumiem e-veselībā un starpvalstu un pārrobežu darbībās tiek sniegts kohēzijas politikas ietvaros; |
e) |
analizēt risku, šķēršļus un trūkstošos posmus saistībā ar elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas sasniegšanu un identificēt nepieciešamos priekšnoteikumus un attiecīgos stimulus problēmu atrisināšanai; |
f) |
atvēlēt atbilstošus resursus ieguldījumiem elektronisko veselības karšu sistēmās, piemēram, izmantojot tiešos stimulus; |
g) |
atzīt, ka ieguldījumi gan tehniskajā, gan semantiskajā sadarbspējā var sniegt priekšrocības īsā termiņā, piemērojot pakāpenisku pieeju un paraugprakses piemērus, izmantojot dalībvalstu prioritātes un ekspertu zināšanas; |
h) |
apsvērt citu finansiālās netiešās stimulēšanas mehānismu radīšanu, kas ļautu pieņemt, apgūt un/vai modernizēt sadarbspējīgas elektronisko veselības karšu sistēmas; |
i) |
vismaz piecus gadus uz priekšu plānot darbības, kas virzītas uz elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspējas nodrošināšanu. Šāds grafiks tiek uzskatīts par piemērotu, lai nodrošinātu politikas konsekvenci, kas bieži ir priekšnoteikums ieguldījumu palielināšanai un jauninājumiem; |
j) |
līdztekus elektronisko veselības karšu sistēmu īstenošanai iesaistīt lietotājus un citas ieinteresētās personas atbilstīgas pārvaldības, vadības, valsts un privātā sektora partnerību, publiskā iepirkuma, plānošanas, īstenošanas, izvērtēšanas, apmācības, informācijas un izglītības izveidē; |
k) |
attiecīgo ieinteresēto personu – vietējās un reģionālās varas, ārstniecības personu, pacientu un nozares darbinieku – vidū vairot izpratni par elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspējas priekšrocībām un nepieciešamību. |
Elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas organizatoriskais līmenis
6) Ir būtiski radīt organizatorisko satvaru un procesu, kas ļautu panākt elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspēju. Tā pamatā jābūt dalībvalstu izstrādātam ceļvedim, kas aptver piecu gadu posmu un sniedz datus, kas attiecas uz šādiem starpmērķiem:
a) |
vienoties par Eiropas pārvaldības procesu, kas izveidotu pamatnostādnes elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas izveidei, īstenošanai un uzturēšanai, aptverot ticamas pacientu identifikācijas un ārstniecības personu autentifikācijas vadību, kā arī citus 7., 8., 9. un 14. punktā aprakstītos jautājumus; |
b) |
apsvērt politiku un stimulus, kas palielinātu pieprasījumu pēc e-veselības pakalpojumu piegādes, lai panāktu elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju; |
c) |
analizēt faktorus, kas standartizācijas procesus, kuri dod elektronisko veselības karšu sistēmu augstāka līmeņa sadarbspēju, padara par garu, sarežģītu un dārgu nodarbi, un izstrādāt pasākumus, kas šos procesus paātrinātu. |
Elektronisko veselības karšu sistēmu tehniskā sadarbspēja
7) Elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēja tehniskajā līmenī ir sadarbspējīgu elektronisko veselības karšu sistēmu būtisks priekšnoteikums. Dalībvalstīm:
a) |
jāveic plašs pētījums par spēkā esošajiem tehniskajiem standartiem un infrastruktūrām, kas varētu atvieglināt pārrobežu veselības aprūpes atbalsta sistēmu īstenošanu un veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu visā Kopienā, sevišķi tādu pakalpojumu, kas saistīti ar elektroniskajām veselības kartēm un informācijas apmaiņu; |
b) |
jāanalizē standartizēto informācijas modeļu un uz standartiem balstītu profilu izmantošana, kad tās izstrādā un īsteno sadarbspējīgas elektronisko veselības karšu sistēmas un pakalpojumu risinājumus. Standartizēti informācijas modeļi un uz standartiem balstīti profili jāuzskata par daļu no valsts vai reģiona specifiskām sadarbspējas īpatnībām. Attiecīgos gadījumos šajos informācijas modeļos un profilos jāizmanto esošie Eiropas un starptautiskie standarti un tie jābalsta uz attiecīgo nozares iniciatīvu pieeju un sasniegumiem; |
c) |
jāapņemas izstrādāt nepieciešamos papildu standartus, vēlams, pasaules mērogā atvērtus standartus, iesaistot attiecīgās Eiropas un starptautiskās standartizācijas struktūras galvenajās jomās, kur atklājušies trūkumi; |
d) |
jāanalizē Mandāta M/403 – “E-veselībai piemērotā Eiropas standartizācijas organizācijām CEN, Cenelec un ETSI adresētā mandāta informācijas un sakaru tehnoloģijas jomā” – panākumi ar nolūku sagādāt optimālu tehnoloģisko pamatojumu, infrastruktūru, drošību un normatīvo aktu integrāciju Eiropā un pasaules tirgos. |
Elektronisko veselības karšu sistēmu semantiskā sadarbspēja
8) Semantiskā sadarbspēja ir būtisks faktors, lai panāktu elektronisko veselības karšu priekšrocības, kas uzlabo pacientu aprūpes, sabiedrības veselības, klīnisko pētījumu un veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un drošību. Dalībvalstīm:
a) |
sadarbībā ar attiecīgajām standartizācijas organizācijām, Komisiju un Pasaules Veselības organizāciju jāiedibina piemērots mehānisms, kas valstu pētniecības centrus, attiecīgās nozares un ieinteresētās personas iesaistītu veselības aprūpes semantikas izstrādē, lai panāktu progresu sadarbspējīgu elektronisko veselības karšu sistēmu īstenošanā; |
b) |
kad vien iespējams, jāapsver starptautiskās medicīniskās un klīniskās terminoloģijas, nomenklatūru un klasifikāciju piemērotība, ieskaitot zāļu izraisīto blakusparādību uzraudzībai un klīniskajiem pētījumiem vajadzīgās; jāveicina arī zinību centru izveide starptautisko klasifikāciju un terminoloģijas daudzvalodu un daudzkultūru adaptācijai; |
c) |
jāvienojas par semantiskās sadarbspējas standartiem, kas konkrētam lietojumam vajadzīgo medicīnisko informāciju atveidotu datu struktūrās (piemēram, arhetipos un veidnēs), un terminoloģijas sistēmu apakškopām un ontoloģiju, kas atbilst vietējo lietotāju vajadzībām; |
d) |
jāapsver vajadzība pēc noturīgas jēdzienu (ontoloģijas) uzziņas sistēmas kā pamata daudzvalodu vārdnīcu kartēšanai, kurās būtu ņemta vērā atšķirība starp profesionālo mediķu valodu, nespeciālistu lietotajiem terminiem un tradicionālajām šifrēšanas sistēmām; |
e) |
jāatbalsta metodikas plaša pieejamība un rīki semantiskā satura iestrādāšanai praktiskos lietojumos, kā arī attiecīgu cilvēka spēju un prasmju attīstība šajā jomā; |
f) |
jāpierāda tagadējo un nākamo sistēmu priekšrocības un/vai trūkumi ar zinātniski pamatotu izvērtēšanu un novērtējumu. |
Elektronisko veselības karšu sistēmu sertifikācija
9) Ir vajadzīgas savstarpēji atzīstamas atbilstības pārbaudes procedūras, kas būtu spēkā visā Kopienā vai kalpotu par pamatu katras dalībvalsts sertifikācijas mehānismam. Tādēļ dalībvalstīm:
a) |
pareizi jāpiemēro spēkā esošie e-veselības standarti un profili, proti, tie, kas attiecas uz elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspēju, lai vairotu lietotāju uzticēšanos minētajiem standartiem; |
b) |
jāiedibina vienots vai savstarpēji atzīts atbilstības pārbaudes un sertifikācijas mehānisms attiecībā uz sadarbspējīgām elektroniskajām veselības kartēm un citiem e-veselības lietojumiem, piemēram, paņēmieniem un metodikai, ko piedāvā dažādi nozares konsorciji; |
c) |
jāapsver nozares pašsertifikācijas un/vai atbilstības pārbaudes darbības kā mehānisms, kas mazina kavēkļus sadarbspējīgu e-veselības risinājumu nonākšanai tirgū; |
d) |
jāņem vērā valsts un starptautiskā prakse, ieskaitot praksi ārpus Eiropas. |
Personas datu aizsardzība
10) Dalībvalstīm jānodrošina, ka sadarbspējīgās e-veselības sistēmās, jo sevišķi elektronisko veselības karšu sistēmās, pilnīgi un efektīvi tiek aizsargātas pamattiesības uz personas datu aizsardzību saskaņā ar Kopienas noteikumiem par personas datu aizsardzību, jo sevišķi Direktīvām 95/46/EK un 2002/58/EK.
11) Direktīva 95/46/EK attiecas uz personas datiem, kas apstrādājami, piemērojot šo ieteikumu. Elektroniskajās veselības kartēs un to sistēmās esošo datu apstrāde ir sevišķi sensitīva, tāpēc uz to attiecas īpaši datu aizsardzības noteikumi par sensitīvu datu apstrādi. Ar Direktīvas 95/46/EK 8. pantu principā aizliegts apstrādāt ar veselību saistītus sensitīvus datus. Direktīvā ir noteikti ierobežoti izņēmumi no šā aizlieguma principa, it sevišķi, ja apstrāde ir vajadzīga īpašiem medicīniskiem un veselības aprūpes nolūkiem.
12) Dalībvalstīm jāapzinās, ka sadarbspējīgās elektronisko veselības karšu sistēmās palielinās risks, ka dati par personas veselību var nejauši nokļūt vai tikt nodoti tādu personu rīcībā, kam nav tiesību tos saņemt, jo tiek paplašināta piekļuve datu kopumam par personas veselību, kas vākts no dažādiem avotiem un visu mūžu.
13) Dalībvalstīm jāievēro norādījumi par elektronisko veselības karšu sistēmām, ko sagatavojusi ar Direktīvas 95/46/EK (9) 29. pantu izveidotā darba grupa.
14) Dalībvalstīm ir jānosaka visaptverošs tiesiskais regulējums sadarbspējīgām elektronisko veselības karšu sistēmām. Tiesiskajā regulējumā jāatzīst un jārisina personas veselības datu sensitīvais raksturs un jānodrošina īpaši un piemēroti aizsargpasākumi, lai tiktu aizsargātas pamattiesības uz attiecīgā indivīda personas datu aizsardzību.
Tiesiskajā regulējumā jo īpaši:
a) |
jāanalizē, kā personas datu aizsardzību ietekmē organizatoriskas alternatīvas personas datu par veselību glabāšanai, un jāizveido tādas organizatoriskas struktūras elektronisko veselības karšu sistēmām, ņemot vērā datu subjektu tiesību un brīvību īpašo risku, kas vislabāk atspoguļo valsts, reģionālās un vietējās īpatnības un praksi; |
b) |
jāgarantē pacienta neatkarība, ļaujot pacientam patstāvīgi un brīvi ar lietotājam ērtiem tehnoloģiskajiem līdzekļiem pieņemt lēmumu par to, kādi personas dati par veselību no šīs personas elektroniskās veselības kartes ir uzglabājami un kam izpaužami, ja vien tas nav skaidri pieprasīts valsts tiesību aktos. Šis lēmums neskar attiecīgās veselības aprūpes iestādes vai ārsta iespēju glabāt šos datus ārstēšanas vajadzībām; |
c) |
jānosaka, ka elektronisko veselības karšu sistēmas tiek veidotas un izraudzītas saskaņā ar mērķi nevākt, neapstrādāt un neizmantot personas datus vai to darīt iespējami maz. Jo īpaši ir jāizmanto iespējas izmantot pseidonīmus vai personas padarīt anonīmas, ciktāl tas ir iespējams un ciktāl pieliktās pūles ir racionālas saistībā ar vēlamo aizsargātības līmeni; |
d) |
jāparedz informācijas drošības riska novērtējums un personas datu aizsardzības ietekme pirms elektronisko veselības karšu sistēmas īstenošanas, ņemot vērā īpašo risku datu subjektu tiesībām un brīvībām; |
e) |
jāpaskaidro, kādā mērā personas datu kategorijas attiecībā uz veselību jāpadara pieejamas elektroniski vai tiešsaistē. Jo īpaši atsevišķas personas datu kategorijas, piemēram, ģenētiskos vai psihiatriskos datus, var izslēgt no tiešsaistes apstrādes pavisam vai vismaz ar īpaši stingru piekļuves kontroli; |
f) |
jānosaka, ka personu datu apstrādi elektroniskajās veselības kartēs un to sistēmās pieprasa un izdara tikai ārstniecības persona, kas pēc valsts likuma vai valsts kompetento iestāžu noteikumiem ir pakļauta profesionālā noslēpuma pienākumam, vai cita persona, uz kuru attiecas līdzvērtīgs slepenības ievērošanas pienākums; jānodrošina droša pacientu un ārstniecības personu identifikācija; |
g) |
jānosaka, ar kādiem nosacījumiem datiem, kuri iekļauti elektronisko veselības karšu sistēmās, likumīgi var piekļūt un tos apstrādāt personas, kas nav attiecīgais indivīds, un kādi iepriekš noteikti veselības aprūpes mērķi, ieskaitot drošību, jānodrošina veselības aprūpes datu apstrādē; šie jautājumi jāizsaka kā politika, ko var praktiski piemērot, tehniski īstenot un izpildīt arī valsts datu aizsardzības uzraudzības iestādes; |
h) |
jānodrošina, ka pacienti ir pilnīgi informēti par datu raksturu un tās elektroniskās veselības kartes uzbūvi, kurā ir šie dati. Pacientiem ir jābūt alternatīviem (parastiem) līdzekļiem piekļuvei ar veselību saistītiem personas datiem, kas uz viņiem attiecas. Šajā sakarā ir svarīgi nodrošināt, ka datu subjektiem sniegtajās ziņās tiek izmantota viegli uztverama valoda un izkārtojums, turklāt pasniedzot to tādā veidā, kas ir piemērots personām ar noteiktām vajadzībām (piemēram, bērniem vai vecāka gadagājuma cilvēkiem); |
i) |
jāparedz īpaši pasākumi, kas neļauj pacientus pretlikumīgi piespiest izpaust savus personas datus, kuri iekļauti elektronisko veselības karšu sistēmās; |
j) |
jāpārliecinās, ka personu datu apstrāde elektronisko veselības karšu sistēmās, it sevišķi glabāšana, notiek jurisdikcijā, kurā tiek piemērota Direktīva 95/46/EK vai kurā tiek nodrošināts adekvāts personas datu aizsardzības līmenis; |
k) |
jānosaka detalizētas revīzijas prasības ar nolūku nodrošināt atbilstību datu aizsardzības pienākumiem, piemēram, ticama identifikācija un autentifikācijas sistēma, datu piekļuves reģistrācija, visu apstrādes soļu dokumentācija, revīzijas informācijas saglabāšanas ilgums, efektīvas dublēšanas un atguves sistēmas, un jāpanāk šo prasību vai risinājumu efektīva pieņemšana saskaņā ar informācijas apstrādes paraugpraksi; |
l) |
jāgarantē elektronisko veselības karšu sistēmu konfidencialitāte, kā arī jāparedz attiecīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, ieskaitot noteikumus par starpgadījumu atklāšanu un pārvarēšanu, ja ir drošības vai identitātes mehānismu pārkāpums, kura dēļ notiek nejauša vai pretlikumīga elektronisko veselības karšu sistēmās glabājamo, pārsūtāmo vai citādi apstrādājamo datu bojāšana, pazaudēšana, maiņa, nesankcionēta izpaušana vai piekļuve tiem. Starpgadījumi vai pārkāpumi ir nekavējoties un efektīvi identificējami, un ir jāievieš pasākumi vai risinājumi šādu starpgadījumu pārvarēšanai, ieskaitot informēšanu un attiecīgo indivīdu, valsts datu aizsardzības uzraudzības iestāžu un citu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanu. |
15) Bez tam dalībvalstīm:
a) |
jāstimulē drošības palielināšanas produktu, procesu un pakalpojumu ieviešana, lai novērstu un apkarotu personas datu zādzību un citus uzbrukumus privātumam; |
b) |
jānodrošina, ka datu aizsardzības aizsarglīdzekļi tiek iestrādāti elektronisko veselības karšu sistēmās, arī to projektēšanā un īstenošanā maksimāli plaši izmantojot privātuma uzlabotājas tehnoloģijas (PUT). |
Uzraudzība un izvērtēšana
16) Lai nodrošinātu elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas uzraudzīšanu un izvērtēšanu, dalībvalstīm:
a) |
jāapsver iespējas Kopienā izveidot elektronisko veselības karšu sistēmu sadarbspējas novērošanas centru, kas novērotu, noteiktu kritērijus un novērtētu tehnisko un semantisko sadarbspēju sekmīgai elektronisko veselības karšu sistēmu īstenošanai; |
b) |
jāuzņemas vairākas novērtēšanas darbības. To starpā varētu būt kvantitatīvo un kvalitatīvo kritēriju noteikšana, lai mērītu elektronisko veselības karšu sistēmu sagaidāmos ieguvumus un riskus (ieskaitot saimnieciskos ieguvumus un rentabilitāti) un novērtētu ieguvumus un risku, ko rada sistēmas un pakalpojumi, kas izstrādāti praktisku demonstrējumu ietvaros, īstenojot plašus izmēģinājuma projektus (“izmēģinājuma pasākumi A”), kuri iekļauti Konkurences un jauninājumu programmas IST politikas atbalsta programmā. |
Izglītība un izpratnes veidošana
17) Izglītības, apmācības un izpratnes veidošanas ziņā dalībvalstīm:
a) |
informācijas un sakaru tehnoloģiju nozares ražotāju un tirgotāju, veselības aprūpes sniedzēju, valsts veselības aizsardzības iestāžu, apdrošinātāju un citu ieinteresēto personu vidū jāvairo izpratne par standartu priekšrocībām un to nepieciešamību elektronisko veselības karšu sistēmās, kā arī par sadarbspēju; |
b) |
jāapsver prasības attiecībā uz veselības politikas veidotāju un ārstniecības personu izglītību un apmācību; |
c) |
jāvelta īpaša uzmanība izglītošanai, apmācībai un paraugprakses izplatīšanai klīniskās informācijas datu uzskaitē, glabāšanā un pārvaldībā, kā arī attiecībā uz pacienta informētas piekrišanas saņemšanu un pacienta datu likumīgu apmaiņu; |
d) |
jāsniedz paralēla informācija un apmācība, ieskaitot izpratnes veidošanu, visiem indivīdiem, it sevišķi pacientiem. Tāda pieeja padarītu efektīvāku veselības aprūpes informācijas izmantošanu, kad pacienti pārvietojas starp dažādiem veselības aprūpes sniedzējiem visā aprūpes spektrā un kad vien iespējams saņem ārstēšanu, aprūpi un datus paši savās mājās. |
18) Dalībvalstis tiek aicinātas ik gadu ziņot Komisijai par pasākumiem, ko tās pieņēmušas attiecībā uz elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspējas īstenošanu. Pirmais ziņojums dalībvalstīm jāiesniedz vienu gadu pēc šā ieteikuma publicēšanas.
19) Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2008. gada 2. jūlijā
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Viviane REDING
(1) COM(2004) 356, galīgā redakcija.
(2) COM(2007) 860, galīgā redakcija.
(3) (2006/2275 (INI)).
(4) OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
(5) OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/2006/24/EK (OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.).
(6) COM(2007) 228, galīgā redakcija.
(7) OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1430/2007 (OV L 320, 6.12.2007., 3. lpp.).
(8) OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/29/EK (OV L 81, 20.3.2008., 51. lpp.).
(9) Šobrīd sk. 2007. gada 15. februāra Darba dokumentu Nr. 131 par personas ar veselību saistīto datu apstrādi elektroniskajās pacienta veselības kartēs.
Labojums
18.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 190/44 |
Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 677/2008 (2008. gada 16. jūlijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007
( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 189, 2008. gada 17. jūlijs )
22. lappusē pielikumā grupas Nr. 8
tekstu:
Grupas Nr. |
Kārtas Nr. |
Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2008-31.12.2008 (%) |
Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.1.2009-31.3.2009 (kg) |
“8 |
09.4218 |
6 807 600” |
lasīt šādi:
Grupas Nr. |
Kārtas Nr. |
Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2008-31.12.2008. (%) |
Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.1.2009-31.3.2009. (kg) |
“8 |
09.4218 |
6 807 600” |
(1) Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.
(2) Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki nekā pieejamie daudzumi.
(3) Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.
(4) Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki nekā pieejamie daudzumi.