ISSN 1725-5112 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
49. sējums |
|
|
Labojums |
|
|
* |
|
|
||
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/1 |
PADOMES REGULA (EK) Nr. 1969/2006
(2006. gada 19. decembris),
ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejniecības produktiem 2007. zvejas gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu un 26. panta 1. punktu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā un 26. panta 1. punktā paredzēts, ka katram zvejas gadam jānosaka orientējošā cena un Kopienas ražotāju cena, lai noteiktiem zvejniecības produktiem noteiktu cenu līmeni tirgus intervencē. |
(2) |
Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punkts paredz orientējošās cenas noteikšanu katram produktam vai produktu grupai, kā uzskaitīts minētās regulas I un II pielikumā. |
(3) |
Pamatojoties uz šobrīd pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un uz kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2007. gada zvejas gadam būtu jāpalielina, jāsaglabā vai jāsamazina atkarībā no zivju sugām. |
(4) |
Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punkts paredz Kopienas ražotāju cenu noteikšanu katram produktam, kas uzskaitīts minētās regulas III pielikumā. Ir lietderīgi Kopienas ražotāju cenu noteikt vienam no minētajiem produktiem un aprēķināt Kopienas ražotāju cenu pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 802/2006 (2006. gada 30. maijs), ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus (2). |
(5) |
Pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā, būtu lietderīgi pielāgot Kopienas ražotāju cenu 2007. zvejas gadam. |
(6) |
Ņemot vērā jautājuma steidzamību, ir svarīgi paredzēt atkāpi no sešu nedēļu termiņa, kas paredzēts I daļas 3. punktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Zvejas gadam no 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā paredzētās orientējošās cenas ir tādas, kā norādīts šīs regulas I pielikumā.
2. pants
Zvejas gadam no 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā paredzētās Kopienas ražotāju cenas ir tādas, kā norādīts šīs regulas II pielikumā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 19. decembrī
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
J. KORKEAOJA
(1) OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1759/2006 (OV L 335, 1.12.2006., 3. lpp.).
(2) OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp.
I PIELIKUMS
Pielikumi |
Sugas Produkti, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā |
Tirdzniecības specifikācija |
Orientējošā cena (EUR par tonnu) |
|||||
I |
|
Vesela zivs |
273 |
|||||
|
Vesela zivs |
563 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
1 090 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
740 |
||||||
|
Vesela zivs |
1 142 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
1 623 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
769 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
1 028 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
946 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
1 196 |
||||||
|
Vesela zivs |
329 |
||||||
|
Vesela zivs |
298 |
||||||
|
Vesela zivs |
1 334 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. aprīlim |
1 079 |
||||||
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 2007. gada 1. maija līdz 2007. gada 31. decembrim |
1 499 |
|||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
3 675 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
2 541 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
863 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
519 |
||||||
|
Vesela zivs |
2 187 |
||||||
Ķidāta zivs ar galvu |
2 440 |
|||||||
|
Vesela |
1 670 |
||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
2 924 |
||||||
Bez galvas |
6 047 |
|||||||
|
Novārītas ūdenī |
2 366 |
||||||
|
Novārītas ūdenī |
6 410 |
||||||
Svaigas vai atvēsinātas |
1 606 |
|||||||
|
Vesels |
1 766 |
||||||
|
Vesels |
5 337 |
||||||
Astes |
4 279 |
|||||||
|
Vesela zivs vai ķidāta zivs ar galvu |
6 813 |
||||||
II |
|
Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
1 946 |
|||||
|
Saldēts, vesels, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
1 202 |
||||||
Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
1 462 |
|||||||
|
Saldēta, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
1 570 |
||||||
|
Saldēta, vesela, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
4 079 |
||||||
|
Saldēta, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
1 888 |
||||||
|
Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
2 108 |
||||||
|
Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
1 168 |
||||||
|
Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
961 |
||||||
|
Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
896 |
||||||
|
Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
4 157 |
||||||
Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts |
7 979 |
II PIELIKUMS
Sugas Produkti, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā |
Svars |
Tirdzniecības specifikācija |
Kopienas ražotāju cena (EUR par tonnu) |
Albakoras tunzivis (Thunnus albacares) |
katra sver vairāk nekā 10 kg |
Vesela |
1 225 |
Bez galvas un ķidāta |
|
||
Cita |
|
||
katra sver ne vairāk kā 10 kg |
Vesela |
|
|
Bez galvas un ķidāta |
|
||
Cita |
|
||
Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) |
katra sver vairāk nekā 10 kg |
Vesela |
|
Bez galvas un ķidāta |
|
||
Cita |
|
||
katra sver ne vairāk kā 10 kg |
Vesela |
|
|
Bez galvas un ķidāta |
|
||
Cita |
|
||
Svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) |
|
Vesela |
|
|
Bez galvas un ķidāta |
|
|
|
Cita |
|
|
Zilās tunzivis (Thunnus thynnus) |
|
Vesela |
|
|
Bez galvas un ķidāta |
|
|
|
Cita |
|
|
Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas |
|
Veselas |
|
|
Bez galvas un ķidāta |
|
|
|
Cita |
|
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/6 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1970/2006
(2006. gada 22. decembris),
ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
(2) |
Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2006. gada 23. decembrī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2006. gada 22. decembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta ievešanas vērtība |
0702 00 00 |
052 |
130,3 |
204 |
74,9 |
|
999 |
102,6 |
|
0707 00 05 |
052 |
141,5 |
204 |
61,5 |
|
628 |
155,5 |
|
999 |
119,5 |
|
0709 90 70 |
052 |
126,6 |
204 |
48,9 |
|
999 |
87,8 |
|
0805 10 20 |
052 |
61,4 |
204 |
60,5 |
|
220 |
53,3 |
|
388 |
72,9 |
|
999 |
62,0 |
|
0805 20 10 |
204 |
62,8 |
999 |
62,8 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
052 |
65,4 |
204 |
135,9 |
|
624 |
71,6 |
|
999 |
91,0 |
|
0805 50 10 |
052 |
52,4 |
528 |
35,6 |
|
999 |
44,0 |
|
0808 10 80 |
388 |
120,0 |
400 |
83,1 |
|
404 |
93,1 |
|
512 |
57,4 |
|
720 |
91,8 |
|
999 |
89,1 |
|
0808 20 50 |
400 |
93,9 |
720 |
51,1 |
|
999 |
72,5 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/8 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1971/2006
(2006. gada 22. decembris),
ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2007. gada 1. janvāra
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),
ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
(3) |
Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
(4) |
Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
(5) |
Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
(6) |
Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).
(2) OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).
I PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2007. gada 1. janvāra
KN kods |
Preču nosaukums |
Ievedmuita (1) (EUR/t) |
1001 10 00 |
Augstas kvalitātes cietie kvieši |
0,00 |
vidējas kvalitātes |
0,00 |
|
zemas kvalitātes |
0,00 |
|
1001 90 91 |
Parastas kviešu sēklas |
0,00 |
ex 1001 90 99 |
Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu |
0,00 |
1002 00 00 |
Rudzi |
0,00 |
1005 10 90 |
Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu |
11,44 |
1005 90 00 |
Kukurūza, izņemot sēklas (2) |
11,44 |
1007 00 90 |
Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai |
0,00 |
(1) Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:
— |
3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
— |
2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
(2) Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.
II PIELIKUMS
Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi
(15.12.2006–21.12.2006)
1) |
Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
|
2) |
Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā: Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 25,74 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 31,37 EUR/t. |
3) |
|
(1) Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)
(2) Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)
(3) Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/11 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1972/2006
(2006. gada 22. decembris),
ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
(2) |
Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
(3) |
Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
(4) |
Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
(5) |
Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
(6) |
Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
(7) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).
(2) OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2006. gada 22. decembra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu
Produkta kods |
Galamērķis |
Mērvienība |
Kompensāciju summa |
|||
1001 10 00 9200 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1001 10 00 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1001 90 91 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1001 90 99 9000 |
A00 |
EUR/t |
— |
|||
1002 00 00 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1003 00 10 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1003 00 90 9000 |
A00 |
EUR/t |
— |
|||
1004 00 00 9200 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1004 00 00 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1005 10 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1005 90 00 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1007 00 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1008 20 00 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 11 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 15 9100 |
C01 |
EUR/t |
0 |
|||
1101 00 15 9130 |
C01 |
EUR/t |
0 |
|||
1101 00 15 9150 |
C01 |
EUR/t |
0 |
|||
1101 00 15 9170 |
C01 |
EUR/t |
0 |
|||
1101 00 15 9180 |
C01 |
EUR/t |
0 |
|||
1101 00 15 9190 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1102 10 00 9500 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1102 10 00 9700 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1102 10 00 9900 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1103 11 10 9200 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 10 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 10 9900 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1103 11 90 9200 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 90 9800 |
— |
EUR/t |
— |
|||
NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
|
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/13 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1973/2006
(2006. gada 22. decembris),
ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
(2) |
Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā uz produktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
(3) |
Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa. |
(4) |
Korektīvā summa jānosaka saskaņā ar tādu pašu procedūru kā kompensācija. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām. |
(5) |
Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
(6) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Korektīvā summa iepriekš noteiktajām kompensācijām to produktu eksportam, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) punktā, izņemot iesalu, ir noteikta šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
Jean-Luc DEMARTY
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).
(2) OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2006. gada 22. decembra Regulai, ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību
(EUR/t) |
|||||||||||||||||
Produkta kods |
Galamērķis |
Laikposms 1 |
1. termiņš 2 |
2. termiņš 3 |
3. termiņš 4 |
4. termiņš 5 |
5. termiņš 6 |
6. termiņš 7 |
|||||||||
1001 10 00 9200 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1001 10 00 9400 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1001 90 91 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1001 90 99 9000 |
C01 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1002 00 00 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1003 00 10 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1003 00 90 9000 |
C02 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1004 00 00 9200 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1004 00 00 9400 |
C03 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1005 10 90 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1005 90 00 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1007 00 90 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1008 20 00 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1101 00 11 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9100 |
C01 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9130 |
C01 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9150 |
C01 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9170 |
C01 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9180 |
C01 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9190 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1101 00 90 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1102 10 00 9500 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1102 10 00 9700 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1102 10 00 9900 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1103 11 10 9200 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1103 11 10 9400 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1103 11 10 9900 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1103 11 90 9200 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1103 11 90 9800 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
|
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/15 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1974/2006
(2006. gada 15. decembris),
ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1) un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu, 19. panta 2. punkta otro teikumu, 32. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 66. panta 3. punkta trešo daļu, 70. panta 1. punktu un 91. pantu,
tā kā:
(1) |
Ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 izveidoja vienotu tiesisko regulējumu atbalstam lauku attīstībai no ELFLA visā Kopienā. Tiesiskais regulējums būtu jāpapildina ar sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem. |
(2) |
Attiecībā uz saskanību ar pasākumiem, ko finansē ar citu kopējās lauksaimniecības politikas instrumentu palīdzību, būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par izņēmumiem lauku attīstības atbalstā, un jo īpaši noteikumi, kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 5. panta 6. punktā minētajiem izņēmumiem. Nosakot atbalstu investīcijām lauku attīstībā, būtu jāņem vērā visi nozarē pastāvošie ierobežojumi un būtu jāizvairās no pārmērīgu ražošanas jaudu radīšanas attiecīgajās nozarēs. |
(3) |
Jāparedz noteikumi par valsts stratēģijas plānu atjaunināšanu satura, procedūru un termiņu ziņā. |
(4) |
Lai dalībvalstis un Komisija varētu ātri un efektīvi ieviest jauno programmu plānošanas regulējumu, būtu jāprecizē atvēlamais laiks no lauku attīstības programmu iesniegšanas līdz to apstiprināšanai Komisijā. |
(5) |
Būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par lauku attīstības programmu sagatavošanu un pārskatīšanu. Lai atvieglotu lauku attīstības programmu izstrādāšanu un to izskatīšanu un apstiprināšanu Komisijā, būtu jāparedz kopīgi noteikumi par šo programmu struktūru un saturu, kuru pamatā jo īpaši ir Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. pantā izklāstītās prasības. Turklāt būtu jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz valsts sistēmu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1698/2005 15. panta 3. punktā. |
(6) |
Ar Komisijas lēmumu būtu jāpieņem tikai tie grozījumi, kas ietver būtiskas izmaiņas programmās, ELFLA finansējuma pārdali starp asīm programmas ietvaros un ELFLA līdzfinansējuma likmju izmaiņas. Par citiem grozījumiem būtu jālemj dalībvalstīm, un tie būtu jāpaziņo Komisijai. Būtu jāizveido šādu paziņojumu apstiprināšanas procedūra. |
(7) |
Lai nodrošinātu efektīvu un regulāru uzraudzību, dalībvalstīm būtu jānodrošina Komisijai pieeju plānošanas dokumentu konsolidētai un atjauninātai elektroniskajai versijai. |
(8) |
Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzēti nosacījumi jauno lauksaimnieku atbalstam. Būtu jāprecizē laiks, kādā šiem nosacījumiem ir jābūt izpildītiem, tai skaitā tā laika posma ilgums, ko dalībvalstis var piešķirt konkrētiem atbalsta saņēmējiem, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem par profesionālajām prasmēm un kompetenci. Tā kā uz atbalstu jauniem lauksaimniekiem attiecas nosacījums, ka jaunajam lauksaimniekam ir jāiesniedz attīstības plāns, būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par attīstības plānu un par tā noteikumu ievērošanu no jauno lauksaimnieku puses. |
(9) |
Attiecībā uz nosacījumiem par atbalstu priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā būtu jāatrisina īpašas problēmas, kas rodas, ja īpašumu nodod vairāki īpašuma atdevēji vai lauksaimnieks nomnieks. Īpašuma atdevējs par nekomerciālu lauksaimniecisku darbību nevar pretendēt uz atbalstu kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros. |
(10) |
Būtu jāprecizē prasmes un resursi, kas nepieciešami iestādēm un struktūrām, kuras izraudzītas tādu konsultāciju pakalpojumu sniegšanai lauku saimniecībām, par kuriem var pretendēt uz atbalstu. |
(11) |
Attiecībā uz apsaimniekošanas, atbalsta un konsultāciju pakalpojumu izveidošanu būtu jāizstrādā metodoloģija pakāpeniskai atbalsta samazināšanai. |
(12) |
Attiecībā uz investīcijām lauku saimniecību modernizācijai, lai nodrošinātu atbilstību nesen ieviestiem Kopienas standartiem, un gadījumā, ja jaunajiem lauksaimniekiem ir jānodrošina atbilstība spēkā esošiem standartiem, būtu jānosaka datums, līdz kuram jānodrošina atbilstība attiecīgajiem standartiem. |
(13) |
Attiecībā uz investīcijām meža ekonomiskās vērtības uzlabošanai būtu jāizstrādā meža apsaimniekošanas plāni un jānosaka investīciju veidi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Šie plāni būtu jāsagatavo saskaņā ar Eiropas kopējām darbības pamatnostādnēm mežu ilgspējīgai apsaimniekošanai, kas izklāstītas L2 Rezolūcijas 2. pielikumā (Eiropas kopējie kritēriji, rādītāji un darbības pamatnostādnes mežu ilgspējīgai apsaimniekošanai), kura pieņemta Trešajā Ministru konferencē par mežu aizsardzību Eiropā, Lisabonā (1998. gada 2., 3. un 4. jūnijā) (2). |
(14) |
Attiecībā uz investīcijām lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšanai, lai nodrošinātu atbilstību nesen ieviestiem Kopienas standartiem mikrouzņēmumos, būtu jānosaka datums, līdz kuram jānodrošina atbilstība attiecīgajiem standartiem. Ar mežu saistītas investīcijas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, jānošķir no citām investīcijām meža nozarē. |
(15) |
Attiecībā uz sadarbību jaunu lauksaimniecības un pārtikas nozares, kā arī mežsaimniecības nozares produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādē, būtu jānosaka orientējošās atbalstāmās izmaksas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu. |
(16) |
Attiecībā uz standartu ievērošanu dalībvalstij lauksaimniekiem paredzētā atbalsta līmenis būtu jāpielāgo katram standartam, ņemot vērā no šā standarta piemērošanas izrietošo saistību apjomu, un būtu jānosaka, ka nav tiesību pretendēt uz atbalstu par investīciju izmaksām. |
(17) |
Attiecībā uz atbalstu lauksaimniekiem, kuri piedalās pārtikas kvalitātes shēmā, būtu jāprecizē Kopienas shēmas un kritēriji valsts shēmām, produkti, uz kuriem attiecas šis atbalsts, un pastāvīgo izmaksu veidi, kurus var ņemt vērā, aprēķinot atbalsta summu. |
(18) |
Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 33. pantā minēto reklāmas jeb veicināšanas pasākumu atbilstību noteikumiem, kas attiecas uz informācijas un veicināšanas darbībām, kuras ieviestas ar Padomes 2000. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū (3), būtu jāparedz sīki izstrādātas prasības atbalstam kvalitatīvu produktu tirdzniecības veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmējiem un atbalstāmajām darbībām. Turklāt, lai izvairītos no divkāršas finansēšanas riska, būtu jāparedz, ka nav tiesību pretendēt uz atbalstu lauku attīstībai par informācijas un veicināšanas pasākumiem, ko atbalsta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2826/2000. |
(19) |
Attiecībā uz atbalstu daļēji naturālām saimniecībām būtu sīki jāparedz attīstības plānu saturs un to īstenošanas nosacījumi. |
(20) |
Lai ņemtu vērā Maltas lauksaimniecības nozares specifiku, būtu jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz atbalstu ražotāju grupām Maltā. |
(21) |
Attiecībā uz atbalstu mazāk labvēlīgiem apgabaliem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 93. pantu atbalsta sistēma, kas izveidota ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (4), paliek spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim saskaņā ar Padomes aktu, ko pieņem atbilstīgi Līguma 37. pantā paredzētajai procedūrai. Tāpēc būtu jāturpina piemērot Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 817/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (5) 11. pantu, līdz Padome pieņem šādu aktu. |
(22) |
Būtu jāparedz noteikums, lai izvairītos no tā, ka pārklājas atbalsts lauksaimniekiem par standartu ievērošanu, no vienas puses, un Natura 2000 maksājumi, no otras puses. |
(23) |
Attiecībā uz agrovides un dzīvnieku labturības atbalstu, minimālajām prasībām, kas jāizpilda atbalsta saņēmējiem saistībā ar dažādām agrovides un dzīvnieku labturības saistībām, būtu jānodrošina līdzsvarota atbalsta piemērošana, ņemot vērā mērķus un tādējādi jāveicina ilgspējīga lauku attīstība. Šim nolūkam ļoti svarīgi ir izveidot metodoloģiju, lai aprēķinātu no uzņemtajām saistībām radušās papildu izmaksas, neiegūtos ienākumus un iespējamās darījumu izmaksas. Ja saistību pamatā ir lauksaimniecībā izmantojamo līdzekļu ierobežojumi, atbalsts jāpiešķir tikai tad, ja šos ierobežojumus var novērtēt tā, lai iegūtu pietiekamu apliecinājumu par saistību ievērošanu. |
(24) |
Attiecībā uz atbalstu ģenētisko resursu saglabāšanai lauksaimniecībā būtu jāsniedz sīka informācija par darbībām, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, un atbalsta saņēmēju apraksts. Būtu jāizstrādā noteikumi, lai izvairītos no pārklāšanās ar atbalstu agrovidei un izslēgtu no atbalsta pasākumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem. |
(25) |
Būtu jādefinē neienesīgas investīcijas, kuru mērķis ir lauksaimniecības zemes ilgspējīga izmantošana. |
(26) |
Lai nodrošinātu vienotu pieeju mežsaimniecības pasākumiem, attiecīgos gadījumos būtu jālieto kopīga mežu un meža platību definīcija. Šai definīcijai būtu jāatbilst definīcijai, ko izmanto Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO) un Eurostat, kā tā lietota 2005. gada Globālo meža resursu atjauninātajā novērtējumā. Precīzāk būtu jādefinē meži un meža platības, par kurām nav tiesību pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 42. panta 1. punktu. |
(27) |
Būtu jāparedz sīki izstrādāti nosacījumi lauksaimniecības zemju pirmreizējās apmežošanas atbalstam, jo īpaši attiecībā uz apmežojamās zemes, meža ierīkošanas izmaksu, lauksaimnieka un ātraudzīgu sugu definīciju. |
(28) |
Attiecībā uz atbalstu par agromežsaimniecības sistēmu pirmreizēju izveidošanu uz lauksaimniecības zemes dalībvalstīm būtu jānosaka kokaudzes maksimālais blīvums, ņemot vērā noteiktus parametrus. |
(29) |
Attiecībā uz mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošanu un tādu darbību novēršanu mežos, kas klasificējamas kā darbības ar augstu vai vidēju ugunsbīstamību, būtu jāparedz nosacījums par atbilstību dalībvalstu izstrādātajiem mežu uguns apsardzības plāniem. Būtu jānodrošina kopīga pieeja mežu ugunsgrēku novēršanai paredzēto preventīvo pasākumu noteikšanai. |
(30) |
Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50. panta 5. un 6. punktā norādītajām teritorijām būtu jāprecizē to izraudzīšanās nosacījumi. Būtu jārūpējas, lai izvairītos no tā, ka apmežošana kaitē bioloģiskajai daudzveidībai vai var radīt citu kaitējumu videi. |
(31) |
Lai atļautu atbilstošu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. panta a) punkta i) apakšpunktā minēto nelauksaimniecisku aktivitāšu dažādošanas pasākuma uzsākšanu, būtu jānosaka minētās regulas 53. pantā minētā lauksaimniecības ražošanā iesaistītās mājsaimniecības locekļa skaidra definīcija. |
(32) |
Privātā un valsts sektora partnerības atbalstam, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 59. panta e) punktā minētais atbalsts, būtu jāatbilst konkrētiem sīki izstrādātiem nosacījumiem. |
(33) |
Attiecībā uz Leader Axis vietējo rīcības grupu atlases procedūrām būtu jābūt pārredzamām un konkurētspējīgām, lai nodrošinātu to, ka atbalstam tiek izvēlētas piemērotas un kvalitatīvas vietējā mēroga attīstības stratēģijas. Atkarībā no vietējiem apstākļiem kā vispārīgs noteikums būtu jāparedz iedzīvotāju skaita minimālās un maksimālās robežas teritorijās, kurās darbojas vietējās rīcības grupas. |
(34) |
Lai vietējās attīstības stratēģijas varētu īstenot pēc iespējas plašāk, būtu jāierobežo atbalsts vietējo rīcības grupu kārtējām izmaksām. |
(35) |
Sadarbības projektiem, kurus īsteno vietējās rīcības grupas, būtu jāatbilst konkrētiem nosacījumiem. Lai atvieglotu starpvalstu sadarbības projektu atlasi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizveido saskaņota procedūra. |
(36) |
Attiecībā uz tehnisko palīdzību būtu jāparedz līdzfinansēšanas noteikumi lauku attīstības programmām, kas attiecas uz reģioniem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un uz citiem reģioniem, kā arī sīki izstrādātas iespējas un termiņš valsts lauku tīkla izveidei. |
(37) |
Būtu jāparedz vairākiem pasākumiem kopīgi noteikumi, jo īpaši saistībā ar integrētu darbību īstenošanu, investīciju pasākumiem, saimniecības nodošanu laika posmā, kurā ir spēkā saistības kā nosacījums atbalsta piešķiršanai, saimniecības platības palielināšanu un dažādu kategoriju nepārvaramās varas vai ārkārtas apstākļu noteikšanu. |
(38) |
Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi un jāievieš atbilstīgi noteikumi, lai nodrošinātu to, ka visus lauku attīstības pasākumus varētu pārbaudīt un kontrolēt. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to kontroles pasākumi sniegtu pietiekamu apliecinājumu tam, ka tiek ievēroti atbilstības kritēriji un citas saistības. Jo īpaši attiecībā uz noteiktu pasākumu atbalsta maksājumu aprēķiniem, to atbilstība un pareizība dalībvalstīm būtu jānodrošina ar atbilstošu ekspertu slēdzienu. |
(39) |
Attiecīgā gadījumā būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par aizdevumu procentu likmju subsīdijām un konkrētiem finanšu inženierijas veidiem. Lai nodrošinātu efektīvu un vienveidīgu pārvaldību, būtu jāparedz arī nosacījumi, ar kuriem vadošās iestādes var piemērot standarta izmaksas un uzskatīt ieguldījumus natūrā par attiecināmiem izdevumiem. Lai nodrošinātu investīciju darbību mērķtiecīgāku plānošanu, būtu jāpadara pieejama kopīgu noteikumu pakete attiecināmo izdevumu noteikšanai. Kopīgi noteikumi būtu vajadzīgi gadījumos, kad dalībvalstu kompetentās iestādes nolemj veikt maksājumus investīciju atbalsta saņēmējiem. |
(40) |
Lai nodrošinātu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem un procedūrām, būtu jāparedz īpaši noteikumi noteiktiem ELFLA līdzfinansētiem pasākumiem un valsts papildu finansējumam. |
(41) |
Lai nodrošinātu informāciju un reklāmu par lauku attīstības pasākumiem, kas saņem ELFLA atbalstu, lauku attīstības programmās būtu jāiekļauj komunikācijas plāns, kura saturam ir jābūt sīki izstrādātam. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, šajā sakarā būtu jānosaka vadošo iestāžu un atbalsta saņēmēju pienākumi. |
(42) |
Lai pastiprinātu caurskatāmību attiecībā uz ELFLA palīdzības izlietošanu, dalībvalstīm būtu katru gadu jāpublicē elektroniskā vai kādā citā veidā saņēmēju saraksts, darbību nosaukumi un publiskā finansējuma apjoms, kas piešķirs darbībām. Šādas informācijas pieejamība sabiedrībai liek uzlabot Kopienas darbības lauku attīstībā caurskatāmību un pastiprināt iesaistīto publisko līdzekļu pareizu finanšu vadību un, jo īpaši, pastiprināt kontroli pār izmantoto publisko naudu un visbeidzot ļauj izvairīties no konkurences izkropļojumiem lauku attīstības pasākumu atbalsta saņēmēju starpā. Ņemot vērā sasniedzamo mērķu nozīmīgumu, attiecībā uz proporcionalitātes principu un personu datu aizsardzību, ir attaisnojams tas, ka attiecīgā informācija tiek vispārīgi publicēta, ņemot vērā to, ka tas nepārsniedz to, kas ir nepieciešams atturēšanai no pārkāpumiem demokrātiskā sabiedrībā. |
(43) |
Attiecībā uz uzraudzību būtu jānosaka, kam jābūt atspoguļotam Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. pantā paredzētajā gada progresa ziņojumā, kā arī kopīgajos rādītājos, kas veido daļu no minētās regulas 80. pantā norādītās Vienotās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas. |
(44) |
Lai nodrošinātu drošu elektronisku datu apmaiņu Komisijas un dalībvalstu starpā, būtu jāizveido informācijas sistēma. Būtu jānosaka šīs sistēmas saturs un darbība, un piekļuves tiesības minētajai sistēmai. |
(45) |
Ar jaunajiem īstenošanas noteikumiem būtu jāaizstāj tie noteikumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1257/1999 piemērošanai. Tādēļ no 2007. gada 1. janvāra būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 817/2004. |
(46) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
Darbības joma
1. pants
Šajā regulā paredzēti sīki izstrādāti piemērošanas noteikumi Regulai (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz lauku attīstības atbalsta principiem un vispārīgiem noteikumiem, īpašiem un kopīgiem noteikumiem lauku attīstības pasākumiem, atbilstības un administratīviem noteikumiem, izņemot noteikumus par kontroli.
II NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. Iedaļa
Papildināmība, saskanība un atbilstība
2. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 5. pantā minētā saskaņotība jānodrošina:
a) |
starp lauku attīstības atbalsta pasākumiem no vienas puses un pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar citiem Kopienas atbalsta instrumentiem, un jo īpaši pasākumiem, kurus īsteno saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas tiešā atbalsta un cita atbalsta shēmām, un dzīvnieku un augu veselības aizsardzības pasākumiem, no otras puses; |
b) |
starp dažādiem lauku attīstības atbalsta pasākumiem, |
2. Kad atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 var izņēmuma gadījumos piešķirt saskaņā ar minētās regulas 5. panta 6. punktu pasākumiem, kas ietilpst šīs regulas I pielikumā minēto atbalsta shēmu darbības jomā, dalībvalstis nodrošina, ka saņēmējs var saņemt atbalstu par noteiktu darbību tikai šīs shēmas ietvaros.
Šajā nolūkā dalībvalstis, iekļaujot savās lauku attīstības programmās pasākumus, kas ietver šādus izņēmumus, apraksta šajās programmās kritērijus un administratīvos noteikumus, kurus tās piemēros attiecīgajām atbalsta shēmām.
3. Ja kopējā tirgus organizācija, tostarp Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētajās tiešā atbalsta shēmas, nosaka ražošanas vai Kopienas atbalsta ierobežojumus attiecībā uz individuāliem lauksaimniekiem, lauku saimniecībām vai pārstrādes uzņēmumiem, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 ietvaros netiek atbalstītas nekādas investīcijas, kas varētu palielināt ražošanas apjomu virs šiem ierobežojumiem.
2. Iedaļa
Stratēģija un programmu plānošana
3. pants
1. Valsts stratēģijas plānus var atjaunināt programmēšanas periodā. Veicot šādu atjaunināšanu, jāņem vērā viens vai abi turpmāk minētie elementi:
a) |
atjaunināšana skar vienu vai vairākus elementus, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 11. panta 3. punktā, un/vai vienu vai vairākas Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes, kas iekļautas minētās regulas 9. pantā; |
b) |
atjaunināšana ietver izmaiņas vienā vai vairākās lauku attīstības programmās, kas minētas šīs regulas 6. panta 1. punktā. |
2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 12. panta 1. punktu mutatis mutandis piemēro valsts stratēģijas plānu atjaunināšanai.
3. Lai nodrošinātu pietiekamu laiku lauku attīstības programmu pielāgošanai, pēdējo valsts stratēģijas plāna atjauninājumu Komisijai iesniedz ne vēlāk kā 2013. gada 30. jūnijā.
4. Valsts stratēģijas plānus apstiprina vai atjaunina pēc lauku attīstības programmu apstiprināšanas, jo īpaši ņemot vērā to mērķu un uzdevumu kvantitatīvo novērtējumu, kas iegūts šo programmu iepriekšējā novērtēšanā.
4. pants
1. Komisija apstiprina lauku attīstības programmas, ko dalībvalstis iesniegušas ilgākais sešu mēnešu laikā no datuma, kad Komisija programmas saņēmusi. Gadījumos, kad lauku attīstības programmas iesniegtas pirms šīs regulas spēkā stāšanās, sešu mēnešu laika periods sāk skaitīt no tās dienas.
Ja piemēro Regulas (EK) Nr. 1698/2005 18. panta 3. punkta otro daļu, šā punkta pirmajā daļā paredzētais sešu mēnešu laika posms sākas dienā, kad pārskatītā ierosinātā programma atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 18. panta 3. punkta pirmajā daļā noteiktajām prasībām.
2. Datumus šā panta 1. punktā minēto laika posmu noteikšanai attiecīgā gadījumā nosaka atbilstīgi 3. panta 6. un 8. punktam.
5. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. pantā paredzēto lauku attīstības programmu saturu izstrādā atbilstīgi šīs regulas II pielikumam.
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 85. pantā minēto iepriekšējo novērtējumu pievieno katrai lauku attīstības programmai.
2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 15. panta 3. punktā minētajā valsts sistēmā ir ietverta informācija, kas ir kopīga vairākiem pasākumiem. Attiecībā uz šiem pasākumiem reģionālajās lauku attīstības programmās var iekļaut tikai papildu informāciju, ja informācija, kas ietverta gan valsts sistēmā, gan reģionālajās programmās, atbilst šīs regulas II pielikuma prasībām.
3. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis dara Komisijai pieejamu lauku attīstības programmu un valsts sistēmu elektronisko versiju, ko atjaunina pēc katrām izmaiņām, kā arī standarta tabulas, kuras sniegtas II pielikumā un kurās apkopota informācija, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta d), e) un f) punktu. Saskaņā ar šīs regulas 63. pantu dalībvalstīm attiecīgā gadījumā elektroniski jānosūta Komisijai pieprasījumi attiecībā uz izmaiņām programmā un valsts sistēmā.
3. Iedaļa
Izmaiņas lauku attīstības programmās
6. pants
1. Izmaiņas lauku attīstības programmās iedala šādās kategorijās:
a) |
pārskatīšana, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1698/2005 19. panta 1. punktā; |
b) |
pārskatīšana pēc finanšu resursu izmantošanas koordinēšanas procedūrām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 77. panta 3. punktā; |
c) |
citas izmaiņas, kas nav ietvertas šā punkta a) un b) apakšpunktā. |
2. Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās izmaiņas programmās var ierosināt tikai, sākot ar programmas īstenošanas otro gadu.
3. Priekšlikumi par izmaiņām lauku attīstības programmās ir pienācīgi pamatoti, jo īpaši sniedzot šādu informāciju:
a) |
iemesli un visas īstenošanas problēmas, kas pamato izmaiņas; |
b) |
izmaiņu paredzamie rezultāti; |
c) |
saistība starp izmaiņām un valsts stratēģijas plānu. |
7. pants
1. Attiecībā uz programmas pārskatīšanu, kas minēta šīs regulas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, pieņem lēmumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 19. panta 2. punktam, pēc dalībvalsts pieprasījuma, ja:
a) |
pārskatīšana pārsniedz šīs regulas 9. panta 2. punktā minētās elastīguma robežas starp asīm; |
b) |
pārskatīšanas rezultātā mainās Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. pantā minētā Kopienas līdzfinansējuma likmes, kas paredzētas apstiprinātajā lauku attīstības programmā; |
c) |
pārskatīšanas rezultātā mainās Kopienas kopējais ieguldījums visam programmu plānošanas laika posmam un/vai tā sadalījums pa gadiem, nemainot pēdējo gadu ieguldījumus; |
d) |
pārskatīšanas rezultātā tiek ieviestas izmaiņas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 5. panta 6. punktā minētajiem izņēmumiem. |
Lēmumu pieņem sešu mēnešu laikā no dienas, kad Komisija saņēmusi dalībvalsts pieprasījumu.
2. Izņemot gadījumus, kad ārkārtas pasākumus veic dabas katastrofu dēļ, 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos pieprasījumus par programmu pārskatīšanu var iesniegt ne vairāk kā vienu reizi kalendārajā gadā attiecībā uz katru programmu.
Attiecībā uz pārskatītajām programmām, kas minētas 1. punkta c) apakšpunktā, dalībvalstis pieprasījumus nosūta vēlākais līdz katra gada 30. septembrim.
Attiecībā uz pārskatītajām programmām, kas minētas 1. punktā, dalībvalstis nosūta savus pēdējos pieprasījumus Komisijai vēlākais līdz 2013.gada 30. jūnijam.
8. pants
1. Dalībvalstis, kurās notiek reģionāla programmu plānošana, 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto programmu pārskatīšanu var ierosināt, lai atsevišķos gados pārdalītu Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ieguldījumu starp reģionālām programmām, ja:
a) |
ELFLA kopējais ieguldījums programmā nemainās visā programmu plānošanas laika posmā; |
b) |
attiecīgajai dalībvalstij piešķirto ELFLA līdzekļu kopapjoms nemainās; |
c) |
programmas līdzekļu sadalījums pa gadiem nemainās attiecībā uz gadiem pirms gada, kad notiek pārskatīšana; |
d) |
tiek ievērots attiecīgajai dalībvalstij gadā piešķirto ELFLA līdzekļu apjoms; |
e) |
attiecīgā gadījumā nav samazināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 11. panta 3. punkta f) apakšpunktu norādītais budžets valsts stratēģijas plānā minētā konverģences mērķa sasniegšanai. |
2. Lai atspoguļotu 1. punktā minētās izmaiņas, pielāgo attiecīgo programmu finanšu tabulas.
Pārskatītās finanšu tabulas nosūta Komisijai ne vēlāk kā līdz 30. septembrim tajā kalendārajā gadā, kad notiek līdzekļu pārdalīšana. Pēdējais gads, kad šādas pārskatītas tabulas var nosūtīt, ir 2012. gads.
Komisija pieņem lēmumu par jauno finanšu tabulu apstiprināšanu trīs mēnešos pēc dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 90. panta 2. punktā minēto procedūru nepiemēro.
3. Pieprasījumus par 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto programmu pārskatīšanu var iesniegt tikai vienu reizi kalendārajā gadā.
9. pants
1. Dalībvalstu veiktās, 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās izmaiņas programmās var ietvert izmaiņas finanšu sadalījumā pasākumiem vienas ass ietvaros, kā arī ar finansēm nesaistītas izmaiņas attiecībā uz jaunu pasākumu ieviešanu, pašreizējo pasākumu atcelšanu vai informāciju par pašreizējiem pasākumiem programmā un to aprakstu.
2. Dalībvalstis ir arī pilnvarotas izdarīt 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās izmaiņas, viena kalendārā gada ietvaros pārnesot no jebkuras ass uz jebkuru asi līdz 1 % no ELFLA kopējā ieguldījuma programmā visam programmēšanas periodam.
3. 1. un 2. punktā minētās izmaiņas programmā var izdarīt vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim, ja dalībvalsts paziņo par šīm izmaiņām vēlākais līdz 2015. gada 31. augustam.
4. Izņemot gadījumus, kad ārkārtas pasākumus veic dabas katastrofu dēļ, par 1. un 2. punktā minētajām izmaiņām ziņo ne vairāk kā trīs reizes par katru kalendāro gadu un programmu, ja kalendārajā gadā, kurā veic trīs paziņojumus, ir ievērotas 2. punktā minētās 1 % robežas.
5. Izmaiņām, kas minētas šī panta 1. un 2. punktā, ir jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 17. pantā noteiktajām likmēm.
6. Par 1. un 2. punktā minētajām izmaiņām ziņo Komisijai. Komisija izvērtē to:
a) |
atbilstību Regulai (EK) Nr. 1698/2005; |
b) |
saskanību ar attiecīgo valsts stratēģijas plānu; |
c) |
atbilstību šai regulai. |
Komisija informē dalībvalsti par izvērtēšanas rezultātiem četros mēnešos no dienas, kad Komisija saņēmusi pieprasījumu par izmaiņām programmā. Ja izmaiņas neatbilst vienam vai vairākiem pirmajā daļā minētajiem vērtēšanas kritērijiem, četru mēnešu laika posmu atliek, līdz Komisija saņem kritērijiem atbilstošas izmaiņas programmā.
Ja Komisija neinformē dalībvalsti otrajā daļā minētajā četru mēnešu laika posmā, izmaiņas uzskata par apstiprinātām, un tās stājas spēkā pēc tam, kad četru mēnešu laika posms ir beidzies.
10. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 71. panta 1. punkta otrās daļas īstenošanas nolūkos dalībvalsts ir atbildīga par izdevumiem no dienas, kad Komisija ir saņēmusi šīs regulas 6. panta 1. punktā minēto pieprasījumu par izmaiņām programmā, līdz dienai, kad Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar šīs regulas 7. un 8. pantu, vai līdz dienai, kad pabeigta izmaiņu atbilstības izvērtēšana saskaņā ar šīs regulas 9. pantu.
2. Ārkārtas pasākumu, ko veic dabas katastrofu gadījumos, uz atbalstu par izdevumiem, kas saistīti ar 6. panta 1. punktā minētajām izmaiņām programmā, ir tiesības pretendēt pirms termiņa, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 71. panta 1. punkta otrajā daļā.
11. pants
Izmaiņas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 15. panta 3. punktā minētajās valsts sistēmās ir šīs regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta darbības jomā. Šādām izmaiņām mutatis mutandis piemēro šīs regulas 9. panta 3. un 6. punktu.
12. pants
Ja tiek pieņemti vai grozīti Kopienas tiesību akti, vajadzības gadījumā lauku attīstības programmas saskaņā ar 6. panta 1. punktu maina, lai tās atbilstu jaunajai vai grozītajai likumdošanai. Šādas izmaiņas neņem vērā attiecībā uz gadā atļauto izmaiņu skaitu, kas minēts 7. panta 2. punktā, 8. panta 3. punktā un 9. panta 4. punktā. 6. panta 2. punktu nepiemēro šādām izmaiņām.
III NODAĻA
Lauku attīstības pasākumi
1. Iedaļa
Lauku attīstības pasākumu sadalījums pa asīm
1. gespennt
1. ass
13. pants
1. Laikā, kad iesniedz atbalsta pieteikumu, nodrošina atbilstību Regulas (EK) Nr. 1698/2005 22. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem par atbalstu jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai.
Tomēr, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1698/2005 22. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem par profesionālajām prasmēm un kompetenci, var noteikt laika posmu, kas nepārsniedz 36 mēnešus no dienas, kad pieņemts atsevišķs lēmums par atbalsta piešķiršanu, ja jaunajam lauksaimniekam ir nepieciešams piemērošanās laiks, kurā izveidot vai pārstrukturēt saimniecību, un ja minētā punkta c) apakšpunktā paredzētajā uzņēmējdarbības plānā ir ietverta šāda nepieciešamība.
2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 22. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajā uzņēmējdarbības plānā apraksta vismaz:
a) |
sākotnējo situāciju lauku saimniecībā un konkrētus atskaites punktus un mērķus jaunās saimniecības darbības attīstībai; |
b) |
sīku informāciju par investīcijām, apmācību, konsultācijām vai jebkuru citu darbību, kas nepieciešama lauku saimniecības darbības attīstībai. |
3. Kompetentā iestāde novērtē atbilstību uzņēmējdarbības plānam ne vēlāk kā piecus gadus pēc dienas, kad pieņemts atsevišķs lēmums par atbalsta piešķiršanu. Dalībvalstis, ņemot vērā apstākļus, kādos uzņēmējdarbības plāns tiek īstenots, paredz nosacījumus jau saņemta atbalsta atgūšanai, ja jaunais lauksaimnieks novērtēšanas brīdī nav izpildījis uzņēmējdarbības plāna nosacījumus.
4. Atsevišķu lēmumu par atbalsta piešķiršanu jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai pieņem ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc darbības uzsākšanas, kā tā definēta dalībvalstīs spēkā esošajos noteikumos. Ja atbalsts ir piešķirts vienreizējas prēmijas veidā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 pielikumā, un šā panta 3. punkta īstenošanas nolūkos, dalībvalsts var sadalīt šo prēmiju, izmaksājot to ne vairāk kā piecās daļās.
5. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka, ja uzņēmējdarbības plānā ir minēta citu Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzēto lauku attīstības pasākumu īstenošana, tad kompetentās iestādes apstiprināts jaunā lauksaimnieka iesniegums ļauj veikt arī šos pasākumus. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzēja sniegtajai informācijai jābūt pietiekami sīki izklāstītai, lai nodrošinātu, ka tiek apstiprināts pieteikums uz atbalstu arī par šiem citiem pasākumiem.
6. Īpašus nosacījumus var piemērot situācijā, ja jaunais lauksaimnieks izveido saimniecību, kurā viņš nav vienīgais lauku saimniecības vadītājs. Šiem nosacījumiem jābūt līdzvērtīgiem tiem, kas attiecas uz jauno lauksaimnieku, kurš uzsāk darbību kā vienīgais saimniecības vadītājs.
14. pants
1. Ja vienu lauku saimniecību nodod vairāki atdevēji, kopējo atbalstu par priekšlaicīgu pensionēšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 23. pantu ierobežo līdz summai, kas paredzēta vienam atdevējam.
2. Saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku nevar pretendēt uz atbalstu par īpašuma atdevēja turpinātu nekomerciālu lauksaimniecisku darbību.
3. Lauksaimnieks nomnieks var nodot atbrīvoto zemi īpašniekam, ja ir beidzies nomas līgums un ir izpildītas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 23. panta 3. punktā noteiktās prasības attiecībā uz saimniecības pārņēmēju.
4. Dalībvalstis var paredzēt noteikumus par atbrīvotās zemes nodošanu kādas struktūras pārziņā, kura apņemas to vēlāk nodot saimniecības pārņēmējiem, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 23. panta 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem.
15. pants
1. Lauksaimniekiem paredzētie konsultāciju pakalpojumi, par kuriem atbalstu var piešķirt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 24. pantu, atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (6) II sadaļas 3. nodaļai un tās īstenošanas noteikumiem.
2. To iestāžu un struktūru rīcībā, kas izvēlētas sniegt konsultāciju pakalpojumus lauksaimniekiem, ir tādi atbilstīgi resursi kā kvalificēts personāls, administratīvais un tehniskais aprīkojums, kā arī konsultēšanas pieredze un uzticamība, ievērojot prasības, nosacījumus un standartus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 24. panta 1. punkta otrās daļas a) un b) punktā.
16. pants
Lauku attīstības programmās paredz degresīvu atbalsta likmi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 25. pantā minēto apsaimniekošanas, atbalsta un konsultāciju pakalpojumu izveidošanai, nodrošinot vienmērīgu pakāpenisku atbalsta samazināšanu no pirmā atbalsta gada tā, lai atbalsta izmaksāšana tiktu pilnībā pārtraukta vēlākais sestajā gadā pēc šo pakalpojumu izveidošanas.
17. pants
1. Lai nodrošinātu atbilstību nesen ieviestiem Kopienas standartiem, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 26. panta 1. punkta otrajā daļā, ja piešķir atbalstu par investīcijām lauku saimniecību modernizācijai, atbilstību attiecīgajiem standartiem sasniedz līdz minētajā daļā paredzētā atvieglojumu laika posma beigām.
2. Ja jaunie lauksaimnieki, kuri saņem Regulas (EK) Nr. 1698/2005 22. pantā minēto atbalstu, veic investīcijas, lai sasniegtu atbilstību spēkā esošiem Kopienas standartiem, atbilstību attiecīgajiem standartiem sasniedz līdz minētās regulas 26. panta 1. punkta trešajā daļā paredzētā atvieglojumu laika posma beigām.
18. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. panta 2. punkta īstenošanas nolūkos meža apsaimniekošanas plānu pamatā atkarībā no meža zemes lieluma un izmantošanas veida ir atbilstīgi valsts tiesību akti, kā arī pašreizējie zemes izmantošanas plāni, un minētie apsaimniekošanas plāni atbilstīgi aptver meža resursus.
2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. pantā minētās darbības mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai ir saistītas ar investīcijām meža īpašuma līmenī, un tās var ietvert investīcijas mežizstrādes tehnikai.
Par darbībām, kas saistītas ar meža atjaunošanu pēc galvenās cirtes, atbalstu nepiešķir.
3. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. panta 1. punkta pirmā teikuma darbības joma neattiecas uz šīs regulas 30. panta 4. punktā minētajiem mežiem.
19. pants
1. Lai sasniegtu atbilstību nesen ieviestiem Kopienas standartiem, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 28. panta 1. punkta c) apakšpunkta otrajā daļā, ja piešķir atbalstu par investīcijām lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšanai, atbilstību attiecīgajiem standartiem sasniedz līdz minētajā daļā paredzētā atvieglojumu laika posma beigām.
2. Ja piešķir atbalstu par investīcijām mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšanai, investīcijas, kas saistītas ar koksnes kā izejvielas izmantošanu, attiecas tikai uz visām darba operācijām, ko veic pirms rūpnieciskas apstrādes.
20. pants
Izmaksas saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 29. panta 2. punktā minēto sadarbību jaunu lauksaimniecības un pārtikas nozares, kā arī mežsaimniecības nozares produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādē attiecas uz sagatavošanas darbībām, piemēram, projekta, produkta, procesa vai tehnoloģijas izstrādi un pārbaudi, un materiālām un/vai nemateriālām investīcijām, kas saistītas ar sadarbību pirms jaunizstrādātu produktu, procesu un tehnoloģiju izmantošanas komerciāliem mērķiem.
21. pants
1. Lai nodrošinātu to standartu ievērošanu, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti, dalībvalstis Regulas (EK) Nr. 1698/2005 31. pantā minētā atbalsta apmēru pielāgo katram standartam, ņemot vērā saistību apjomu, kas izriet no attiecīgā standarta piemērošanas. Atbalsta maksājumus pārtrauc tos pakāpeniski samazinot maksimālajā piecu gadu laika posmā, kā noteikts minētā panta 2. punktā.
2. Nosakot apjomu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 31. pantā minētajam ikgadējam atbalstam par to standartu ievērošanu, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti, neņem vērā ar investīcijām saistītās izmaksas.
22. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās Kopienas kvalitātes shēmas ir tās, kas izveidotas saskaņā ar šādām regulām un noteikumiem:
a) |
Padomes Regulu (EEK) Nr. 2092/91 (7); |
b) |
Padomes Regulu (EK) Nr. 509/2006 (8); |
c) |
Padomes Regulu (EK) Nr. 510/2006 (9); |
d) |
Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 (10) VI sadaļu. |
2. Lai varētu pretendēt uz atbalstu, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās dalībvalstu atzītās kvalitātes shēmas atbilst šādiem kritērijiem:
a) |
šajās shēmās ietverto galaproduktu specifikas pamatā ir sīki izstrādātas prasības attiecībā uz lauksaimniecības metodēm, kas nodrošina:
|
b) |
shēmas ietver saistošas produkta specifikācijas, un atbilstību šīm specifikācijām pārbauda neatkarīga kontroles struktūra; |
c) |
shēmas ir atvērtas visiem ražotājiem; |
d) |
shēmas ir pārredzamas un nodrošina produktu pilnīgu izsekojamību; |
e) |
shēmas atbilst pašreizējām un paredzamām tirgus iespējām. |
3. Atbalstu lauksaimniekiem, kuri piedalās pārtikas kvalitātes shēmā, var piešķirt tikai tad, ja kvalitatīvais produkts vai pārtikas prece ir oficiāli atzīta saskaņā ar 1. punktā uzskaitītajām regulām un noteikumiem vai kādā no 2. punktā minētajām dalībvalsts atzītajām pārtikas kvalitātes shēmām.
Attiecībā uz pārtikas kvalitātes shēmām, kas minētas 1. punkta b) un c) apakšpunktā, atbalstu var piešķirt tikai par produktiem, kuri reģistrēti Kopienas reģistrā.
4. Ja atbalsts par piedalīšanos pārtikas kvalitātes shēmā atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2092/91 attiecībā uz kādu konkrētu produktu ir ietverts lauku attīstības programmā, pastāvīgās izmaksas, kas rodas, piedaloties šajā kvalitātes shēmā, neņem vērā, aprēķinot atbalsta summu par tādu agrovides pasākumu, ko veic, lai atbalstītu tā paša produkta ražošanu ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm.
5. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 32. panta 1. punkta c) apakšpunkta īstenošanas nolūkos “pastāvīgās izmaksas” ir izmaksas, kas rodas no pievienošanās atbalstītai pārtikas kvalitātes shēmai un ikgadējām dalības maksām, tostarp vajadzības gadījumā izdevumi par pārbaudēm, kas vajadzīgas, lai apstiprinātu atbilstību shēmas specifikācijām.
23. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta c) punkta iii) apakšpunkta īstenošanas nolūkos “ražotāju grupa” ir jebkāda juridiska statusa organizācija, kurā apvienojušies ražotāji, kas ar konkrētu lauksaimniecības produktu vai pārtikas preci aktīvi piedalās pārtikas kvalitātes shēmās, kā norādīts minētās regulas 32. pantā. Profesionālas un/vai starpprofesionālas organizācijas, kas pārstāv vienu vai vairākas nozares, nevar uzskatīt par “ražotāju grupām”.
2. Informācijas un veicināšanas jeb reklāmas aktivitātes, kam ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 33. pantu, ir pasākumi, kas paredzēti, lai rosinātu patērētājus pirkt lauksaimniecības produktus vai pārtikas preces, uz ko attiecas kvalitātes shēmas, kuras ietvertas lauku attīstības programmā saskaņā ar minētās regulas 32. pantu.
Šādiem pasākumiem jāvērš uzmanība uz attiecīgo produktu raksturīgām īpašībām vai priekšrocībām, proti, kvalitāti, īpašām ražošanas metodēm, augstiem dzīvnieku labturības standartiem un ar attiecīgo pārtikas kvalitātes shēmu saistītās vides saudzēšanu, un tajos var ietvert zinātniskas un tehniskas informācijas izplatīšanu par šiem produktiem. Šādi pasākumi jo īpaši ir gadatirgu un izstāžu organizēšana un/vai piedalīšanās tajās, līdzīgi sabiedrisko attiecību pasākumi un reklamēšana dažādās saziņas vidēs vai tirdzniecības vietās.
3. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta c) punkta iii) apakšpunktam tiesības pretendēt uz atbalstu ir tikai informācijas, veicināšanas un reklāmas pasākumiem iekšējā tirgū.
Šādi pasākumi nedrīkst rosināt patērētājus pirkt produktu tā konkrētās izcelsmes dēļ, izņemot produktus, uz ko attiecas kvalitātes shēma, kura izveidota ar Regulu (EK) Nr. 510/2006, un kvalitātes shēmas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999. Tomēr produkta izcelsmi var norādīt ar nosacījumu, ka norāde par izcelsmi ir pakārtota galvenajai informācijai.
Nav tiesību pretendēt uz atbalstu par pasākumiem, kas saistīti ar tirdzniecības zīmolu reklamēšanu.
4. Ja 2. punktā minētie pasākumi attiecas uz produktu, kas ir ietverts kādā no 22. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajām pārtikas kvalitātes shēmām, informācijas, veicināšanas un/vai reklāmas materiālos ir jālieto šajās shēmās paredzētais Kopienas logotips.
5. Par informācijas un veicināšanas pasākumiem, ko atbalsta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2826/2000, nepiešķir atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta c) punkta iii) apakšpunktu.
6. Dalībvalstis nodrošina, ka visi informācijas, veicināšanas un reklāmas materiālu projekti, kas izstrādāti atbalstītā pasākuma ietvaros, atbilst Kopienas tiesību aktiem. Šajā nolūkā atbalsta saņēmēji nosūta šādu materiālu projektus dalībvalsts kompetentajai iestādei.
24. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 34. pantā minētais uzņēmējdarbības plāns atbilst sekojošām prasībām:
a) |
sniedz pierādījumus tam, ka lauku saimniecība var kļūt ekonomiski dzīvotspējīga, attiecīgā gadījumā ņemot vērā papildinājumu no citiem šīs lauku mājsaimniecības ienākumu avotiem; |
b) |
ietver sīku informāciju par vajadzīgajām investīcijām; |
c) |
apraksta galvenos atskaites punktus un mērķus. |
2. Ja Regulas (EK) Nr. 1698/2005 34. pantā minētajā plānā ir norāde uz citu lauku attīstības pasākumu veikšanu, tai jābūt pietiekoši sīki izstrādātai, lai atbalstītu pieteikumu palīdzības saņemšanai šiem citiem pasākumiem.
3. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 34. panta 2. punkta īstenošanas nolūkos dalībvalstis, ņemot vērā uzņēmējdarbības plāna īstenošanas apstākļus, neveic turpmākus atbalsta maksājumus, ja lauksaimnieks, kam ir daļēji naturāla saimniecība, novērtēšanas brīdī nav izpildījis uzņēmējdarbības plāna noteikumus.
25. pants
1. Lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 pielikumu attiecībā uz Maltu noteiktu minimālo atbalstu ražošanas nozarei, kurā produkcijas kopapjoms ir ļoti mazs, tiesības pretendēt uz šo minimālo atbalstu piešķir tikai ražotāju grupām, kas pārstāv noteiktu minimālo procentuālo daļu no attiecīgās nozares ražotājiem un aptver noteiktu minimālo procentuālo daļu no nozares produkcijas.
Maltas lauku attīstības programmā paredz ražotāju un produkcijas minimālo procentuālo daļu, kā arī attiecīgās nozares.
2. Minimālā atbalsta summa ražotāju grupām Maltā, kas aprēķināta, ņemot par pamatu mazas ražotāju grupas izveidošanai vajadzīgās izmaksas, ir noteikta III pielikumā.
2. gespennt
2. ass
26. pants
Attiecībā uz Padomes Direktīvas 79/409/EEK (11) un Direktīvas 92/43/EEK (12) īstenošanu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. pantā paredzētā atbalsta saņēmējiem nav tiesību pretendēt uz minētās regulas 31. pantā paredzēto atbalstu.
27. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 1. līdz 4. punkta un 40. panta īstenošanas nolūkos attiecīgi piemēro šā panta 2. līdz 13. punktu.
2. Visas saistības attiecībā uz mājlopu audzēšanas ekstensifikāciju vai mājlopu audzēšanas citādu organizēšanu atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:
a) |
tiek turpināta zālaugu platību apsaimniekošana; |
b) |
saglabā ganību platību uz vienu mājlopu vienību, nepieļaujot nedz pārlieku lielu noganīšanu, nedz nepilnīgu izmantošanu; |
c) |
mājlopu blīvumu nosaka, ņemot vērā visus lauku saimniecībā turētos ganību mājlopus vai, ja ir saistības ierobežot barības vielu noplūdi, visus lauku saimniecībā esošos dzīvniekus, kuru turēšana var ietekmēt attiecīgo saistību izpildi. |
3. Saistības ierobežot mēslošanas, augu aizsardzības vai citu lauksaimniecībā izmantojamo līdzekļu lietošanu akceptē tikai tad, ja šos ierobežojumus var novērtēt tādā veidā, lai iegūtu pietiekamu apliecinājumu par saistību ievērošanu.
4. Atbalsts var attiekties uz šādām saistībām:
a) |
audzēt apgabalam raksturīgus vietējo šķirņu lauksaimniecības dzīvniekus, kuru izmantošana lauksaimniecībā ir apdraudēta; |
b) |
saglabāt to augu ģenētiskos resursus, kuri dabiskā ceļā pielāgojušies vietējiem un reģionālajiem apstākļiem un kuriem draud ģenētiskā erozija. |
Lauksaimniecības dzīvnieku sugas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, un kritēriji, lai noteiktu kritiskās robežas, kad vietējo šķirņu izmantošanu lauksaimniecībā uzskata par apdraudētu, ir iekļauti IV pielikumā.
5. Agrovides un/vai dzīvnieku labturības atbalsta saņemšana attiecībā uz vienu un to pašu lauksaimniecisko ražošanu netiek izslēgta ar vides pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar kopējā tirgus organizācijām vai I pielikumā uzskaitītajām tiešā atbalsta shēmām, dzīvnieku un augu veselības aizsardzības pasākumiem vai lauku attīstības pasākumiem, kas nav saistīti ar atbalstu agrovidei un dzīvnieku labturībai, ja minētais atbalsts ir papildu atbalsts un ir saderīgs ar attiecīgajiem pasākumiem.
Dažādas agrovides un/vai dzīvnieku labturības saistības var apvienot, ja tās papildina viena otru un ir saderīgas.
Ja pirmajā un otrajā daļā minētos pasākumus vai saistības apvieno, aprēķinot atbalsta apjomu, ņem vērā konkrētus neiegūtos ienākumus un papildu izmaksas, kas izriet no apvienošanas.
6. Par agrovides pasākumiem, kas saistīti ar atmatā atstātu zemi un ko veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 54. vai 107. pantu, ir tiesības pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja agrovides saistības pārsniedz minētās regulas 3. panta 1. punktā noteiktās galvenās prasības.
Ja atbalstu piešķir par kalnu teritorijām, citām teritorijām ar nelabvēlīgiem apstākļiem, Natura 2000 lauksaimniecības teritorijām un lauksaimniecības teritorijām, kas iekļautas upju baseinu apsaimniekošanas plānos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (13), agrovides saistībās attiecīgā gadījumā ņem vērā nosacījumus par atbalstu attiecīgajās teritorijās.
7. Ar visām dzīvnieku labturības saistībām, ko uzņemas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 40. pantu, nodrošina atbilstību augstākiem standartiem vismaz vienā no šādām jomām:
a) |
ūdens un barība, kas vairāk atbilst dzīvnieku dabiskajām vajadzībām; |
b) |
turēšanas nosacījumi, piemēram, telpas plašums, pakaiši, dabiskais apgaismojums; |
c) |
iespējas atrasties ārpus telpām; |
d) |
sistemātiskas kropļošanas, izolācijas vai pastāvīgas sapīšanas neveikšana; |
e) |
tādu pataloģiju novēršana, kas galvenokārt rodas no saimniekošanas veida un/vai turēšanas apstākļiem. |
8. Lai aprēķinātu neiegūtos ienākumus un papildu izmaksas, kas rodas no uzņemtajām saistībām, par atsauces līmeni izmanto attiecīgos standartus un prasības, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 3. punktā un 40. panta 2. punktā.
9. Ja saistības parasti tiek izteiktas citās vienībās nekā tajās, kas izmantotas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 pielikumā, dalībvalstis var aprēķināt maksājumus, pamatojoties uz šīm citām vienībām. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek ievērotas minētajā pielikumā noteiktās maksimālās summas gadā, par kurām ir tiesības pretendēt uz Kopienas atbalstu. Šajā nolūkā dalībvalsts var:
a) |
noteikt ierobežojumu vienību skaitam uz vienu lauku saimniecības hektāru, uz kuru attiecas agrovides saistības, vai |
b) |
noteikt vispārējo maksimālo summu katrai lauku saimniecībai, kas uzņemas saistības, un nodrošināt, ka maksājumi katrai lauku saimniecībai atbilst šim ierobežojumam. |
10. Pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, dalībvalstis nosaka vajadzību piešķirt kompensāciju par darījumu izmaksām, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 4. punktā un 40. panta 3. punktā.
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 4. punkta un 40. panta 3. punkta īstenošanas nolūkos “darījumu izmaksas” ir izmaksas, kas saistītas ar ļaušanu darījumam notikt un ko nevar tieši pieskaitīt attiecīgo saistību īstenošanas izmaksām.
Darījumu izmaksu daļas aprēķina visā saistību piemērošanas laika posmā, un tās nedrīkst pārsniegt 20 % no neiegūtajiem ienākumiem un papildu izmaksām, kas saistītas ar uzņemtajām saistībām.
11. Dalībvalstis var atļaut pārveidot vienas saistības citās saistībās to piemērošanas laika posmā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
ikviena šāda pārveidošana būtiski labvēlīgi ietekmē vidi vai dzīvnieku labturību, vai abas minētās jomas; |
b) |
pašreizējās saistības tiek ievērojami pastiprinātas; |
c) |
attiecīgās saistības ir ietvertas apstiprinātajā lauku attīstības programmā. |
Atbilstīgi šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā iekļautajiem nosacījumiem agrovides saistības var pārveidot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. pantā paredzētajās saistībās par lauksaimniecības zemes pirmreizēju apmežošanu. Agrovides saistību piemērošanu pārtrauc, neprasot atbalsta atmaksu.
12. Dalībvalstis var atļaut agrovides vai dzīvnieku labturības saistību koriģēšanu to piemērošanas laika posmā, ja apstiprinātajā lauku attīstības programmā ir ietvertas šādas koriģēšanas iespējas un korekcijas ir pienācīgi pamatotas, ņemot vērā saistību mērķus.
Šīs korekcijas var būt arī saistību piemērošanas ilguma pagarinājums.
13. Konversijas likmes dzīvnieku skaita konvertēšanai mājlopu vienībās (MV) ir noteiktas V pielikumā. Dalībvalstis var diferencēt šīs likmes to ierobežojumu ietvaros, kas attiecībā uz konkrētajām kategroijām saskaņā ar objektīviem kritērijiem izklāstīti minētajā pielikumā.
28. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 5. punktā paredzētais atbalsts var aptvert darbības, kuras veikuši citi atbalsta saņēmēji, nekā tie, kas norādīti minētās regulas 39. panta 2. punktā.
2. Par darbībām, ko aptver šīs regulas 27. panta 4. punktā minētās agrovides saistības, nav tiesību pretendēt uz atbalstu, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 5. punktā.
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 5. punktā paredzēto atbalstu nepiešķir par darbībām, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Kopienas pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem.
3. Darbības lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanai, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 5. punktu, ietver sekojošo:
a) |
mērķtiecīgas darbības: darbības, lai veicinātu ģenētisko resursu saglabāšanu ex situ un in situ, raksturošanu, kolekcionēšanu un izmantošanu lauksaimniecībā, tai skaitā patlaban in situ saglabātu ģenētisko resursu inventarizāciju ar interneta resursu palīdzību, kā arī saglabāšanu in situ/lauku saimniecībā un ex situ kolekciju (gēnu banku) un datu bāzu izveidi; |
b) |
saskaņotas darbības: darbības, kas veicina informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām organizācijām par ģenētisko resursu saglabāšanu, raksturošanu, kolekcionēšanu un izmantošanu Kopienas lauksaimniecībā; |
c) |
papildu darbības: informēšanas, izplatīšanas un konsultāciju darbības, kurās iesaistītas nevalstiskās organizācijas un citas attiecīgas ieinteresētās personas, mācību kursi un tehnisku ziņojumu sagatavošana. |
4. Šā panta nolūkos piemēro šādas definīcijas:
a) |
“saglabāšana in situ” ir ģenētiskā materiāla saglabāšana ekosistēmā un dabiskajos biotopos un sugu vai savvaļas šķirņu dzīvotspējīgu populāciju saglabāšana un atgūšana to dabiskajā vidē, un – attiecībā uz domesticētām dzīvnieku sugām vai kultivētām augu sugām – lauksaimniecības vidē, kurā ir attīstījušās to atšķirīgās īpašības; |
b) |
“saglabāšana in situ/lauku saimniecībā” ir in situ saglabāšana un attīstīšana lauku saimniecības mērogā; |
c) |
“saglabāšana ex situ” ir lauksaimniecības ģenētiskā materiāla saglabāšana ārpus to dabiskajiem biotopiem; |
d) |
“ex situ kolekcija” ir lauksaimniecības ģenētiskā materiāla kolekcija, ko saglabā ārpus to dabiskā biotopa. |
29. pants
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 41. un 49. panta īstenošanas nolūkos “neienesīgas investīcijas” ir investīcijas, kas nerada ievērojamu lauksaimniecības vai meža īpašuma vērtības vai rentabilitātes pieaugumu.
30. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 42. panta 1. punkta īstenošanas nolūkos piemēro šā panta 2. un 3. punktā sniegtās definīcijas, visus izņēmumus pienācīgi pamatojot lauku attīstības programmās.
2. “Mežs” ir teritorija, kura aizņem vairāk nekā 0,5 hektārus un kurā koku augstums pārsniedz 5 metrus un lapotnes segums – 10 %, vai kurā augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ. Termins neietver zemi, kuru pārsvarā izmanto kā lauksaimniecības vai pilsētas zemi.
Definīcijā ietvertas platības, kurās veic meža atjaunošanu un kurās lapotnes segums vēl nav sasniedzis 10 % un koku augstums 5 metrus, kā arī patlaban ar mežu nesegtas teritorijas, kuras radušās cilvēka darbības rezultātā vai dabisku cēloņu dēļ un kurās paredzama dabiskā atjaunošanās.
Meži ietver platības, kurās aug bambusi un palmas, ja tās atbilst augstuma un lapotnes seguma kritērijiem.
Meži ietver meža ceļus, ugunsdrošības joslas un citas nelielas atvērtas teritorijas; mežus nacionālajos parkos, dabas rezervātos un citās aizsargājamās teritorijās, piemēram, tādās, kas ir īpaša nozīmīgas no zinātnes, vēstures, kultūras vai garīgā aspekta.
Meži ietver vējlauzējjoslas, meža aizsargjoslas un koku alejas vairāk nekā 0,5 hektāru platībā un vairāk nekā 20 metru platumā.
Meži ietver plantācijas, ko audzē galvenokārt mežsaimniecības aizsardzības nolūkos, piemēram, gumijkoku plantācijas un korķozolu audzes. Koku audzes lauksaimnieciskās ražošanas sistēmās, piemēram, augļu koku plantācijas, un agromežsaimniecības sistēmas nav ietvertas “mežu” definīcijā. No šīs definīcijas ir izslēgti arī koki pilsētas parkos un dārzos.
3. “Meža zemes” ir teritorijas, kuras nav klasificētas kā “mežs”, kuras aizņem vairāk nekā 0,5 hektārus un kurās koku augstums pārsniedz 5 metrus un lapotnes segums ir 5-10 %, vai kurās augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ; vai arī teritorija, no kuras vairāk nekā 10 % ir klāti ar krūmājiem, krūmiem un kokiem. Termins neietver zemi, kuru pārsvarā izmanto kā lauksaimniecības vai pilsētas zemi.
4. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 42. panta 1. punkta pirmā teikuma darbības joma neattiecas uz šādiem mežiem un meža zemēm:
a) |
mežs un citas meža zemes, kas pieder centrālajai vai reģionālajai valdībai, vai valdībai piederošiem uzņēmumiem; |
b) |
mežs vai citas meža zemes, kas pieder valstij; |
c) |
mežs, kas pieder juridiskām personām, kuru kapitāls vismaz 50 % apmērā pieder kādai no a) un b) apakšpunktā minētajām struktūrām. |
31. pants
1. Dalībvalsts precīzi nosaka, par kādas lauksaimniecības zemes pirmreizējo apmežošanu ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. pantu, un šādas zemes ietver platības, kurās regulāri veic lauksaimnieciskas darbības.
Pirmreizējo apmežošanu Natura 2000 teritorijā, kas noteikta saskaņā ar Direktīvu 79/409/EEK un Direktīvu 92/43/EEK, veic atbilstīgi attiecīgās vietas apsaimniekošanas mērķiem.
2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. panta 1. punkta a) apakšpunkta īstenošanas nolūkos “uzņēmējdarbības sākšanas izmaksas” jeb “meža kultūru ierīkošanas izmaksas” ietver izmaksas par stādāmo materiālu, stādīšanas izmaksas un izmaksas, kas tieši saistītas ar meža kultūru un nepieciešamas tās ierīkošanai.
3. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. panta 1. punkta c) apakšpunkta īstenošanas nolūkos “lauksaimnieki” ir personas, kuras būtisku savu darba laiku velta lauksaimnieciskai darbībai un gūst no tās ievērojamu daļu no saviem ienākumiem saskaņā ar dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem.
4. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. panta 3. punkta un 44. panta 3. punkta īstenošanas nolūkos “ātraudzīgas sugas īslaicīgai kultivācijai” ir sugas, kuru rotācijas cikla ilgums, proti, laiks starp divām galvenajām cirtēm vienā gabalā, ir mazāks par 15 gadiem.
32. pants
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 44. panta īstenošanas nolūkos dalībvalstis, ņemot vērā vietējos apstākļus, koku sugas un vajadzību nodrošināt zemes lauksaimnieciskās izmantošanas turpināšanu, nosaka stādāmo koku maksimālo skaitu uz hektāru.
33. pants
1. Ja Regulas (EK) Nr. 1698/2005 48. pantā paredzētais atbalsts attiecas uz meža ugunsdrošības joslu ierīkošanu, izmaksas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, līdztekus ierīkošanas izmaksām var ietvert attiecīgās teritorijas turpmākas uzturēšanas izmaksās.
Atbalstu par ugunsdrošības joslu uzturēšanu, veicot lauksaimnieciskas darbības, nepiešķir par platībām, par kurām saņem agrovides atbalstu.
2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 48. pantā minētie ugunsgrēku preventīvie pasākumi var būt šādi:
a) |
aizsardzības infrastruktūras, piemēram, meža taku, celiņu, ūdens ņemšanas vietu, ugunsdrošības joslu, attīrītu un izcirstu teritoriju ierīkošana, darbību uzsākšana ugunsdrošības joslu un attīrītu un izcirstu teritoriju uzturēšanai; |
b) |
preventīvas mežsaimnieciskas darbības, piemēram, veģetācijas kontrole, retināšana, veģetācijas struktūras dažādošana; |
c) |
stacionāru meža ugunsgrēku novērošanas torņu un sakaru iekārtu uzstādīšana vai uzlabošana. |
34. pants
1. Par Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50. panta 5. punktā minētajām lauksaimniecības zemēm, kas iekļautas upes baseina apsaimniekošanas plānā saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. pantu, ja ir izstrādāts un šajās teritorijās tiek īstenots atbilstīgs upes baseina apsaimniekošanas plāns.
2. Ar vidi saistīti iemesli, kuru dēļ teritorijas uzskata par piemērotām apmežošanai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50. panta 6. punktam, var būt erozijas un/vai pārtuksnešošanās novēršana, bioloģiskās daudzveidības veicināšana, ūdens resursu aizsardzība, plūdu novēršana un klimata pārmaiņu mazināšana, ja pēdējā minētā nekaitēs bioloģiskajai daudzveidībai vai neradīs citu kaitējumu videi.
3. gespennt
3. ass
35. pants
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 53. panta īstenošanas nolūkos “lauku saimniecības loceklis” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa, neatkarīgi no tā, kāds juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirts grupai un tās locekļiem, izņemot laukstrādniekus. Gadījumā, ja lauku saimniecības loceklis ir juridiska persona vai juridisku personu grupa, šim loceklim jāveic lauksaimnieciskā darbība lauku saimniecībā atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī.
36. pants
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 59. panta e) punktā minētās valsts un privātā sektora partnerības, kas saņem atbalstu vietējo attīstības stratēģiju īstenošanai, ievēro šādus nosacījumus:
a) |
tās sagatavo apgabalam piemērotas vietējās attīstības stratēģijas subreģionālā mērogā; |
b) |
tajās pārstāvēti valsts un privātā sektora dalībnieki, kuri noteikti atbilstīgi šā panta a) punktā minētajam ģeogrāfiskajam mērogam; |
c) |
to darbības izmaksas nepārsniedz 15 % no valsts izdevumiem, kas saistīti ar valsts un privātā sektora katras atsevišķās partnerības vietējo attīstības stratēģiju. |
4. gespennt
4. ass
37. pants
1. Lai īstenotu 4. asi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1698/2005 IV sadaļas I nodaļas 4. iedaļai, dalībvalstis vai reģioni var izvēlēties, vai īstenošana aptver visu teritoriju vai tās daļu, atbilstīgi pielāgojot kritērijus vietējo rīcības grupu un to pārstāvēto teritoriju atlasei.
Vietējo rīcības grupu atlases procedūrām ir jābūt atvērtām attiecīgajiem lauku apvidiem un jānodrošina konkurence starp vietējām rīcības grupām, kas ierosina vietējās attīstības stratēģijas.
2. Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus to lauku apvidu atlasei, kuros īsteno Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās vietējās attīstības stratēģijas, organizē ne vēlāk kā divus gadus pēc programmu apstiprināšanas. Tomēr dalībvalstis vai reģioni var organizēt papildu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, jo īpaši tad, ja Leader ir atvērta jaunām teritorijām, sakarā ar ko var būt vajadzīgs ilgāks laiks.
3. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 61. panta a) punktā un 62. panta 3. punktā minēto teritoriju iedzīvotāju skaitam parasti jābūt ne mazākam par 5 000 iedzīvotājiem un ne lielākam par 150 000 iedzīvotājiem.
Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos iedzīvotāju skaita robežas, proti, 5 000 un 150 000, var attiecīgi pazemināt vai paaugstināt.
4. Dalībvalstis, kas līdz 2004. gada 30. aprīlim bija Kopienas sastāvā, cenšas nodrošināt, lai priekšroka būtu tādu vietējo rīcības grupu atlasei, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. panta 4. punktu vietējās attīstības stratēģijās ir iekļāvušas sadarbību.
38. pants
Par vietējo rīcības grupu darbības izmaksām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 63. panta c) punktā, ir tiesības pretendēt uz Kopienas atbalstu 20 % apmērā no kopējiem valsts izdevumiem vietējai attīstības stratēģijai.
39. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 65. pantā minētajā sadarbībā ir iesaistīta vismaz viena vietējā rīcības grupa, kas izvēlēta Leader ass ietvaros. Par sadarbības īstenošanu atbild koordinējošā vietējā rīcības grupa.
2. Sadarbībā var iesaistīties valsts un privātā sektora partnerības, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 59. panta e) punktā, un citi lauku apvidi, kuriem ir šādas iezīmes:
a) |
ģeogrāfiskajā teritorijā pastāv vietēja grupa, kura aktīvi darbojas lauku attīstības jomā un spēj izstrādāt attīstības stratēģiju šai teritorijai; |
b) |
šīs vietējās grupas organizācijas pamatā ir vietējo dalībnieku partnerība. |
3. Sadarbība ietver kopīgas darbības īstenošanu.
Tiesības pretendēt uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 65. pantā paredzēto atbalstu ir tikai par minētās kopīgās darbības izdevumiem, par izdevumiem jebkādu kopīgu struktūru darbībai un par tehnisko atbalstu sagatavošanas darbiem.
Tiesības pretendēt uz atbalstu par aktivizēšanas izdevumiem ir visām sadarbībā iesaistītajām teritorijām.
4. Dalībvalsts kompetentā iestāde atlasa sadarbības projektus, ja šādi vietējo rīcības grupu radīti projekti nav iekļauti to vietējās attīstības stratēģijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. panta 4. punktu. Šādā gadījumā vietējās rīcības grupas var iesniegt sadarbības projektus kompetentajai iestādei vēlākais līdz 2013. gada 31. decembrim.
5. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus apstiprinātos starpvalstu sadarbības projektus.
5. gespennt
Tehniskā palīdzība
40. pants
Ja lauku attīstības programmas aptver gan reģionus, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, gan citus reģionus, kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajai tehniskajai palīdzībai atvēlētā ELFLA ieguldījuma likmi var noteikt, ņemot vērā programmā pārsvarā pārstāvēto reģionu veidu, vadoties pēc to skaita.
41. pants
1. Struktūru, kas nepieciešama Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. pantā paredzētā valsts lauku tīkla darbības nodrošināšanai, var izveidot kompetentajās valsts iestādēs, vai izvēloties to konkursa kārtībā. Šai struktūrai ir jābūt spējīgai veikt minētā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos uzdevumus.
2. Ja vienota lauku attīstības programma aptver visu dalībvalsts teritoriju, valsts lauku tīkls veido daļu no programmas tehniskās palīdzības komponenta, un tiek nošķirti plānotie izdevumi, kas saistīti ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā ietvertajiem elementiem. Tomēr izdevumi, kas saistīti ar a) apakšpunktā ietvertajiem elementiem, nedrīkst pārsniegt 25 % no valsts lauku tīklam atvēlētās summas.
3. Ja dalībvalstis izmanto Regulas (EK) Nr. 1698/2005 66. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto iespēju, īpašo programmu valsts lauku tīkla izveidei un darbībai apstiprina saskaņā ar minētās regulas 18. panta 4. punktu.
Šīs regulas 4. pantu, 5. panta 1. un 3. punktu un 6. pantu mutatis mutandis piemēro šādu īpašo programmu iesniegšanai, apstiprināšanai un izmaiņu izdarīšanai tajās.
Īpašajā programmā un tās finanšu tabulā nošķir Regulas (EK) No. 1698/2005 68. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā ietvertos elementus. Tomēr izdevumi, kas saistīti ar a) apakšpunktā ietvertajiem elementiem, nedrīkst pārsniegt 25 % no šai programmai paredzētās kopsummas.
4. Valsts lauku tīklus izveido vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim.
5. Sīki izstrādāti noteikumi par valsts lauku tīklu izveidi un organizēšanu ir izklāstīti II pielikumā.
2. Iedaļa
Vairākiem pasākumiem kopīgie noteikumi
42. pants
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 7. punkta nolūkā, ja integrēta darbība attiecas vairāk nekā uz vienu asi un/vai pasākumu, katrai šādas darbības daļai, par kuru skaidri norādīts, ka to veic konkrēta lauku attīstības pasākuma ietvaros, piemēro minētā pasākuma nosacījumus.
43. pants
Attiecībā uz investīciju pasākumiem dalībvalstis nodrošina, ka atbalstu novirza skaidri noteiktiem mērķiem, kas atspoguļo strukturālas un teritoriālas vajadzības un strukturālus trūkumus.
44. pants
1. Ja atbalsta saņēmēja saimniecība pilnībā vai daļēji tiek nodota citai personai laika posmā, kurā ir spēkā saistības kā nosacījums atbalsta piešķiršanai, minētā cita persona var pārņemt saistības attiecībā uz atlikušo laika posmu. Ja saistības netiek pārņemtas, atbalsta saņēmējs atmaksā piešķirto summu.
2. Dalībvalstis var izvēlēties nepieprasīt 1. punktā minēto palīdzības atmaksu šādos gadījumos:
a) |
ja atbalsta saņēmējs, kurš jau ir izpildījis ievērojamu daļu no attiecīgajām saistībām, pilnībā izbeidz lauksaimniecisku darbību, un viņa pēctecim nav iespējams pārņemt saistības; |
b) |
ja atbalsta saņēmēja saimniecības daļas nodošana notiek laika posmā, par kuru saistību piemērošanas ilgums pagarināts saskaņā ar 27. panta 12. punkta otro daļu, un ja netiek nodoti vairāk nekā 50 % no teritorijas, uz kuru saistības attiecās pirms to piemērošanas ilguma pagarināšanas. |
3. Ja saimniecības stāvoklis nedaudz mainās, dalībvalstis var veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka 1. punkta piemērošana nav iemesls neatbilstīgiem rezultātiem saistībā ar uzņemtajām saistībām.
45. pants
1. Ja atbalsta saņēmējs paplašina saimniecības teritoriju laika posmā, kurā ir spēkā saistības kā nosacījums atbalsta piešķiršanai, dalībvalstis saskaņā ar 2. punktu var paredzēt saistību piemērošanas paplašināšanu, lai aptvertu šo papildu teritoriju saistību piemērošanas laika posma atlikušajā daļā, vai atbilstīgi 3. punktam aizstāt sākotnējās saistības ar jaunām.
Var paredzēt arī noteikumus par šādu aizstāšanu gadījumos, ja teritoriju, uz ko attiecas saistības, paplašina vienas saimniecības ietvaros.
2. Šā panta 1. punktā minēto saistību piemērošanas paplašināšanu var atļaut tikai ar šādiem nosacījumiem:
a) |
tā labvēlīgi ietekmē attiecīgo pasākumu; |
b) |
to attaisno saistību veids, laika posma atlikusī daļa un papildu teritorijas platība; |
c) |
tā netraucē veikt efektīvas pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstību palīdzības piešķiršanas nosacījumiem. |
3. Šā panta 1. punktā minēto jauno saistību rezultātā visai attiecīgajai teritorijai piemēro nosacījumus, kas ir vismaz tikpat stingri kā sākotnējo saistību nosacījumi.
4. Ja atbalsta saņēmējs nespēj turpmāk nodrošināt atbilstību uzņemtajām saistībām saimniecības zemes platību pārdalīšanas, valsts zemes konsolidācijas pasākumu vai kompetento valsts iestāžu apstiprinātu zemes konsolidācijas pasākumu dēļ, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai saistības varētu pielāgot jaunajai situācijai saimniecībā. Ja šāda pielāgošana izrādās neiespējama, saistību piemērošanu pārtrauc, un par laika posmu, kurā saistības bija spēkā, atbalsta atmaksa netiek prasīta.
46. pants
Attiecībā uz saistībām, ko uzņēmās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39., 40. un 47. pantu, paredz pārskatīšanas klauzulu, lai nodrošinātu to koriģēšanu, ja tiek grozīti minētās regulas 39. panta 3. punktā, 40. panta 2. punktā un 47. panta 1. punktā minētie attiecīgie obligātie standarti vai prasības, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pantu un tās III un IV pielikumu, kā arī minimālās prasības par mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un citas valsts tiesību aktos noteiktās attiecīgās obligātās prasības, ko saistības pārsniedz, kā paredzēts minētajos pantos.
Ja atbalsta saņēmējs nepiekrīt šādai koriģēšanai, saistību piemērošanu pārtrauc, un par laika posmu, kurā saistības bija spēkā, atbalsta atmaksa netiek prasīta.
47. pants
1. Dalībvalstis jo īpaši var atzīt šādas nepārvaramās varas vai ārkārtas apstākļu kategorijas, kuros tās neprasīs, lai atbalsta saņēmējs daļēji vai pilnībā atmaksā saņemto atbalstu:
a) |
atbalsta saņēmēja nāve; |
b) |
atbalsta saņēmēja ilgstoša darbnespēja; |
c) |
lielas saimniecības daļas atsavināšana, ja to nevarēja paredzēt dienā, kad uzņēmās saistības; |
d) |
nopietna dabas katastrofa, kas būtiski ietekmē saimniecības zemi; |
e) |
lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanai paredzēto ēku nejauša nopostīšana saimniecībā; |
f) |
epizootiska slimība, kas skārusi visus lauksaimnieka mājlopus vai daļu no tiem. |
2. Par nepārvaramas varas gadījumiem vai ārkārtas apstākļiem atbalsta saņēmējs vai jebkura viņa pilnvarota persona rakstiski informē kompetento iestādi, iesniedzot šai iestādei atbilstīgus pierādījumus, 10 darba dienu laikā, skaitot no dienas, kurā atbalsta saņēmējam vai viņa pilnvarota pārstāvim radās šāda iespēja.
IV NODAĻA
Atbilstības un administratīvie noteikumi
1. Iedaļa
Pasākumu un atbilstības noteikumu pārbaudāmība un kontrolējamība
1. gespennt
Pasākumu pārbaudāmība un kontrolējamība
48. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 74. panta 1. punkta īstenošanas nolūkos dalībvalstis nodrošina, ka visi lauku attīstības pasākumi, kurus tās plāno īstenot, ir pārbaudāmi un kontrolējami. Šajā nolūkā dalībvalstis nosaka kontroles kārtību, kas nodrošina tām pietiekamu pārliecību, ka tiek ievēroti atbilstības kritēriji un citas saistības.
2. Lai pamatotu un apstiprinātu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 31., 38., 39., 40. un 43. līdz 47. pantā paredzēto maksājumu aprēķinu atbilstību un pareizību, dalībvalstis nodrošina, ka struktūras vai dienesti, kuri ir funkcionāli neatkarīgi no tiem, kas atbild par šo aprēķinu veikšanu, sniedz atbilstošu ekspertīzi. Šāda ekspertu atzinuma sniegšanu paredz lauku attīstības programmā.
2. gespennt
Procentu likmju subsīdijas
49. pants
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 71. panta 5. pantu ELFLA var līdzfinansēt procentu likmju subsīdijas aizdevumiem. Piedāvājot procentu likmju subsīdijas, dalībvalstis programmās norāda metodi, kas jāizmanto procentu likmju subsīdiju aprēķināšanai.
Dalībvalstis jebkurā brīdī aizdevuma laikā var izveidot sistēmu procentu likmju subsīdiju atlikušo gada maksājumu kapitalizācijai. Visus atlikušos gada maksājumus pēc maksājumiem noteiktā galīgā datuma kapitalizē un izmaksā vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim. Attiecībā uz maksājumu pieprasījumiem Komisijai summas, kas izmaksātas finanšu starpniekinstitūcijai, kura izmaksā subsīdiju diskontēto vērtību, uzskata par faktiskajiem izdevumiem.
Otrās daļas īstenošanas nolūkos jānoslēdz nolīgums starp dalībvalsts maksājumu aģentūru un finanšu starpniekinstitūciju, kura izmaksā subsīdiju diskontēto vērtību. Dalībvalstis programmā norāda aprēķinu metodi un nākotnes vērtības hipotēzes, ko izmanto, lai aprēķinātu neizmaksāto procentu likmju subsīdiju kapitalizēto vērtību, kā arī kārtību, kādā tiks turpināta atbalsta nodošana saņēmējiem.
Dalībvalstis visā aizdevuma termiņā ir atbildīgas par subsīdiju diskontētās vērtības izmaksāšanas pārvaldību finanšu starpniekinstitūcijai un par ikvienu nepareizi izmaksātu summu atgūšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 (14) 33. pantu.
3. gespennt
Citas finanšu inženierijas darbības
50. pants
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 71. panta 5. punktu, kā daļu no lauku attīstības programmas, ELFLA var, saskaņā ar šīs regulas 51. un 52. pantu, līdzfinansēt izdevumus, kas saistīti ar darbību, kura ietver ieguldījumus, lai atbalstītu riska kapitāla fondus, garantiju fondus un aizdevumu fondus (turpmāk tekstā – “fondus”).
51. pants
1. Fondu līdzfinansētāji vai to sponsori iesniedz vadošajai iestādei uzņēmējdarbības plānu, kurā cita starpā norādīts mērķa tirgus vai garantiju portfelis, finansēšanas kritēriji, noteikumi un nosacījumi, fonda darbības budžets, īpašumtiesības un daļēja finansējuma partneri, prasības attiecībā uz pārvaldības profesionalitāti, kompetenci un neatkarību, fonda nolikums, ELFLA ieguldījuma pamatojums un paredzētais izmantojums, stratēģija ieguldījumu izņemšanai no darbības un fonda likvidācijas noteikumi, tostarp noteikumi par to, kā vēlreiz izmantot ienākumus, kas attiecināmi uz ELFLA ieguldījumu. Uzņēmējdarbības plānu novērtē un tā īstenošanu uzrauga vadošā iestāde, vai tas notiek tās pārraudzībā.
2. Fondus izveido kā neatkarīgas juridiskas vienības, kuru darbību reglamentē ar dalībnieku nolīgumiem, vai arī kā atsevišķu finanšu bloku pastāvošā finanšu institūcijā. Pēdējā gadījumā uz fondu attiecas īpaši izpildes noteikumi, kas jo īpaši paredz prasību par atsevišķu grāmatvedību, nošķirot fondā ieguldītos jaunos līdzekļus, tostarp ELFLA ieguldījumu, no finanšu institūcijas sākotnējiem līdzekļiem. Komisija nevar kļūt par fonda partneri vai dalībnieku.
3. Fondi veic investīcijas vai sniedz garantijas uzņēmumiem to izveidošanai darbības sākumposmā vai paplašināšanās laikā tikai darbībām, ko fonda pārvaldītāji uzskata par potenciāli dzīvotspējīgām. Novērtējot ekonomisko dzīvotspēju, ņem vērā visus attiecīgo uzņēmumu ienākumu avotus. Fondi neveic investīcijas un nesniedz garantijas uzņēmumiem, kas nonākuši grūtībās tādā nozīmē, kas izklāstīta Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (15).
4. Vadošās iestādes un fondi veic piesardzības pasākumus, lai mazinātu konkurences izkropļojumus riska kapitāla vai aizdevumu tirgū. Jo īpaši ienākumus no kapitāla ieguldījumiem un aizdevumiem, atskaitot pārvaldības izdevumu proporcionālo daļu, var prioritāri izmaksāt privātā sektora dalībniekiem līdz dalībnieka nolīgumā noteiktajam atlīdzības līmenim, un pēc tam to proporcionāli sadala starp visiem dalībniekiem un ELFLA.
5. Fondu pārvaldības izmaksas nepārsniedz 3 % no visā programmas darbības laikā gadā vidēji apmaksātā kapitāla vai 2 % garantiju fondu gadījumā, ja vien pēc piedāvājumu konkursa nav nepieciešama augstāka procentuālā daļa.
6. Noteikumus un nosacījumus par ieguldījumiem fondos no lauku attīstības programmām, tai skaitā iegūstamos galarezultātus, ieguldījumu stratēģiju un plānošanu, īstenošanas uzraudzību, politiku ieguldījumu izņemšanai no darbības un likvidācijas noteikumus paredz finansēšanas līgumā, ko noslēdz fonds, no vienas puses, un dalībvalsts vai vadošā iestāde, no otras puses.
7. Uz ieguldījumiem fondos no ELFLA un citiem publiskiem avotiem un fondu veiktajām investīcijām vai sniegtajām garantijām atsevišķiem uzņēmumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 noteikumi vai Kopienas noteikumi par valsts atbalstu.
52. pants
1. Attiecībā uz šīs regulas 51. pantā minētajām finanšu inženierijas darbībām izdevumi, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 26. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ir kopējie izdevumi, kas radušies, izveidojot šādus fondus vai ieguldot līdzekļus tajos.
Tomēr, veicot atlikuma maksājumus un slēdzot lauku attīstības programmas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 28. pantu, izdevumi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ir kopsumma, ko veido:
a) |
visi maksājumi investīcijām uzņēmumos no katra attiecīgā fonda vai visas sniegtās garantijas, tai skaitā summas, ko garantiju fondi paredzējuši kā garantijas; |
b) |
pārvaldības izmaksas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu. |
Starpību starp ELFLA ieguldījumu, kas reāli iemaksāts saskaņā ar finanšu inženierijas darbībām, un izdevumiem par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar otrās daļas a) vai b) apakšpunktu, noskaidro, ņemot vērā programmas īstenošanas pēdējā gada pārskatu.
2. Procentus, kas iegūti no lauku attīstības programmu ietvaros veiktajiem maksājumiem fondos, izmanto, lai finansētu finanšu inženierijas darbības atsevišķiem uzņēmumiem.
3. Resursus, kas nodoti atpakaļ darbībai no fondu veiktajām investīcijām vai palikuši pāri pēc visu garantiju piešķiršanas, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir vēlreiz jāizlieto atsevišķu uzņēmumu labā.
4. gespennt
Standarta izmaksas un pieņēmumi par neiegūtajiem ienākumiem, kā arī ieguldījumi natūrā
53. pants
1. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var noteikt Regulas (EK) Nr. 1698/2005 21., 37. līdz 41. un 43. līdz 49. pantā paredzētā atbalsta līmeni, pamatojoties uz standarta izmaksām un standarta pieņēmumiem par neiegūtajiem ienākumiem.
2. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem aprēķiniem un atbilstošo atbalstu dalībvalstis nodrošina, ka:
a) |
tajos ietverti tikai tādi elementi, kas ir pārbaudāmi; |
b) |
to pamatā ir skaitļi, kuri noteikti, izmantojot atbilstošu kompetenci; |
c) |
tajos skaidri norādīti skaitļu avoti; |
d) |
tie ir diferencēti, lai attiecīgā gadījumā ņemtu vērā reģionālos vai vietējos apstākļus un faktisko zemes izmantojumu; |
e) |
attiecībā uz pasākumiem, ko veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 31., 37. līdz 40. un 43. līdz 47. pantu, tajos nav ietverti elementi, kas saistīti ar pastāvīgām investīciju izmaksām. |
54. pants
1. Attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar investīcijām natūrā, valsts vai privāta atbalsta saņēmēja ieguldījumu, proti, tādu preču vai pakalpojumu nodrošināšanu, par kuriem neveic nekādus skaidras naudas maksājumus, ko apstiprina rēķini vai līdzvērtīgi dokumenti, var uzskatīt par izdevumiem, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
ieguldījumus veido zemes vai nekustamā īpašuma, iekārtu vai izejvielu nodrošinājums, pētniecība vai profesionālā darbība, vai nesamaksāts brīvprātīgais darbs; |
b) |
ieguldījumus neveic saistībā ar 50. pantā minētajām finanšu inženierijas darbībām; |
c) |
ieguldījumu vērtību iespējams neatkarīgi novērtēt un pārbaudīt. |
Ja nodrošinājums ir zeme vai nekustamais īpašums, vērtību apliecina neatkarīgs kvalificēts eksperts vai atbilstīgi pilnvarota oficiāla iestāde.
Ja tas ir nesamaksāts brīvprātīgais darbs, darba vērtību nosaka, ņemot vērā patērēto laiku un stundas un dienas samaksas likmi par līdzvērtīgu darbu, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz iepriekš izveidotu standarta izmaksu sistēmu, ja kontroles sistēma nodrošina pietiekamu apliecinājumu tam, ka darbs ir paveikts.
2. Darbības beigās ELFLA līdzfinansētie valsts izdevumi, ko iegulda darbībā, kura ietver ieguldījumus natūrā, nepārsniedz kopējos izdevumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, izņemot ieguldījumus natūrā.
5. gespennt
Investīcijas
55. pants
1. Investīciju gadījumā attaisnoti ir šādi izdevumi:
a) |
par nekustamā īpašuma celtniecību, iegūšanu īpašumā, ieskaitot izpirkumnomu, vai uzlabošanu; |
b) |
par jaunas tehnikas un iekārtu, tostarp datoru programmatūru iegādi vai izpirkumnomu līdz īpašuma tirgus vērtībai. Nav tiesību pretendēt uz atbalstu par citām izmaksām, kas saistītas ar izpirkumnomas līgumu, piemēram, izpirkumnomas devēja peļņa, procentu refinansēšanas izmaksas, pieskaitāmās izmaksas un apdrošināšanas maksas; |
c) |
vispārīgas izmaksas, kas saistītas ar a) un b) apakšpunktā minētajiem izdevumiem, piemēram, samaksa arhitektiem un inženieriem, konsultāciju maksas, priekšizpēte, patenta tiesību un licenču iegāde. |
Atkāpjoties no pirmās daļas b) apakšpunkta, un tikai mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (16) nozīmē, dalībvalstis var paredzēt nosacījumus, kad lietotu iekārtu iegādes izmaksas var uzskatīt par attaisnotām izmaksām.
2. Lauksaimniecības investīciju gadījumā uz investīciju atbalstu nevar pretendēt lauksaimnieciskās ražošanas tiesību, dzīvnieku un viengadīgo augu iegādei, kā arī to stādīšanai.
Tomēr gadījumos, kad saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta b) punkta vi) apakšpunktu tiek atjaunots lauksaimniecības ražošanas potenciāls, ko iznīcinājušas dabas katastrofas, izdevumi, kas saistīti ar dzīvnieku iegādāšanos ir attaisnojami.
Uz investīciju atbalstu nevar pretendēt par vienkāršām pamatlīdzekļu aizstāšanas investīcijām.
6. gespennt
Investīciju atbalsta avansa maksājumi
56. pants
1. Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EK) Nr. 1975/2006 (17) 26. panta 5. punkta, investīciju atbalsta saņēmēji var pieprasīt no kompetentās maksājuma aģentūras avansa maksājumu, ja šī iespēja ir iekļauta lauku attīstības programmā. Attiecībā uz valsts saņēmējiem šo avansu var maksāt tikai pašvaldībām un to apvienībām, un publisko tiesību subjektiem.
2. Avansa apjoms nepārsniedz 20 % no ar investīciju saistītā valsts atbalsta, un tā izmaksāšanas priekšnoteikums ir bankas garantija vai līdzvērtīga garantija, kas atbilst 110 % avansa apjomam.
Tomēr, attiecībā uz valsts saņēmējiem, kas minēti 1. punktā, maksājuma aģentūra no iestādes saskaņā ar dalībvalstīs piemērojamiem noteikumiem var pieņemt rakstveida garantiju summai, kura ir vienāda ar pirmajā daļā precizēto procentuālo daļu, ar nosacījumu, ka minētā iestāde apņemas samaksāt summu, uz kuru attiecas tās garantija, gadījumā, ja tiesības uz izmaksāto avansu nepiešķir.
3. Garantiju atbrīvo, tiklīdz kompetentā maksājuma aģentūra konstatē, ka faktisko izdevumu apjoms, kas atbilst ar investīciju saistītajam valsts atbalstam, pārsniedz avansa apjomu.
2. Iedaļa
Valsts atbalsts
57. pants
1. Lauku attīstības programmās var ietvert valsts atbalstu, kas paredzēts, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 89. pantu sniegtu valsts papildus finansējumu pasākumiem vai darbībām, uz kurām attiecas Līguma 36. pants, tikai tad, ja valsts atbalstu nosaka saskaņā ar šīs regulas II pielikuma 9. punkta A daļu.
2. Lauku attīstības programmās var ietvert valsts atbalstu, kurš paredzēts finanšu līdzdalībai, ko dalībvalstis nodrošina kā partneri Kopienas atbalstam lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 88. pantu, pasākumos, ko veic atbilstīgi minētās regulas 25. un 52. pantam, un darbībās, ko veic minētās regulas 28. un 29. pantā paredzēto pasākumu ietvaros, vai valsts papildus finansējumu saskaņā ar minētās regulas 89. pantu pasākumiem, ko veic atbilstīgi minētās regulas 25., 27. un 52. pantam, un darbībām, ko veic minētās regulas 28. un 29. pantā paredzēto pasākumu ietvaros, uz ko neattiecas Līguma 36. pants, taču tikai tad, ja valsts atbalstu nosaka saskaņā ar šīs regulas II pielikuma 9. punkta B daļu.
3. Par izdevumiem, kas radušies, veicot šā panta 2. punktā minētos pasākumus un darbības, tiesības pretendēt uz atbalstu ir tikai tad, ja atbalsta piešķiršanas brīdī minētais atbalsts nav nelikumīgs atbalsts Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (18) 1. panta f) punkta nozīmē.
Ja atbalsts jāpiešķir par darbībām, ko veic šā panta 2. punktā minēto pasākumu ietvaros, pamatojoties uz spēkā esošajām atbalsta shēmām Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) un d) punkta nozīmē, vadošā iestāde vai jebkura cita kompetenta iestāde dalībvalstī nodrošina, ka tiek ievērotas visas paziņošanas prasības, ko piemēro individuālam atbalstam minētās regulas 1. panta e) punkta nozīmē, un ka šādas darbības izvēlas tikai pēc tam, kad ir paziņots par iepriekš minēto atbalstu un Komisija ir to apstiprinājusi atbilstoši Līguma 88. panta 3. punktam.
3. Iedaļa
Informācija un reklāma
58. pants
1. Lauku attīstības programma ietver komunikācijas plānu, kurā izklāsta:
a) |
mērķus un mērķa grupas; |
b) |
komunikācijas un informācijas pasākumu saturu un stratēģiju, izklāstot veicamos pasākumus; |
c) |
tā paredzamo budžetu; |
d) |
administratīvos departamentus vai struktūras, kas atbildīgas par īstenošanu; |
e) |
kritērijus, ko jāizmanto, lai caurskatāmi novērtētu informācijas un reklāmas pasākumu ietekmi, lauku attīstības programmu izpratni un Kopienas nozīmi veidošanā. |
2. Informācijai un reklāmai piešķirtā summa var būt daļa no lauku attīstības programmas tehniskās palīdzības sastāvdaļas.
3. Sīki izstrādāti noteikumi par informāciju un reklāmu ir izklāstīti VI pielikumā.
59. pants
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 77. pantu izveidotās uzraudzības komitejas sanāksmēs priekšsēdētājs ziņo par informācijas un reklāmas pasākumu īstenošanas progresu un iepazīstina Komitejas locekļus ar šādu pasākumu piemēriem.
4. Iedaļa
Uzraudzība un novērtēšana
60. pants
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. pantā paredzēto gada progresa ziņojumu struktūra un elementi ir izklāstīti šīs regulas VII pielikumā.
61. pants
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 86. panta 4. un 5. punktu vidustermiņa un paveiktā novērtējumus iesniedz Komisijai attiecīgi līdz 2010. gada 31. decembrim un 2015. gada 31. decembrim.
Ja dalībvalstis neiesniedz vidustermiņa un paveiktā novērtējuma ziņojumus līdz šī panta pirmajā daļā minētajiem datumiem, Komisija līdz šo novērtējumu ziņojumu saņemšanai var piemērot Regulas (EK) Nr. 1290/2005 27. panta 3. punktā paredzēto starpposma maksājumu pagaidu pārtraukšanas procedūru.
62. pants
1. Lauku attīstības programmu sākotnējā stāvokļa, īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītāju kopums ir iekļauts šīs regulas VIII pielikumā. Šis rādītāju saraksts veido Regulas (EK) Nr. 1698/2005 80. pantā minēto Vienoto uzraudzības un novērtēšanas sistēmu (VUNS).
Attiecīgā gadījumā šos rādītājus iedala pēc atbalsta saņēmēju vecuma un dzimuma, kā arī pēc tā, vai pasākumi tiek īstenoti mazāk labvēlīgos apgabalos vai teritorijās, uz kurām attiecas konverģences mērķis.
2. Sasniegumi īstenošanas un rezultātu rādītājos ir daļa no gada progresa ziņojuma. Šajā ziņojumā iekļauj gan kopīgos, gan papildus rādītājus.
Lai novērtētu progresu lauku attīstības programmas mērķu sasniegšanā, uz visu programmas īstenošanas laika posmu nosaka orientējošus mērķus sākotnējā stāvokļa, īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītājiem, norādot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 89. pantā minēto valsts papildus finansējumu.
3. Komisija, īstenojot vienotu pieeju ar dalībvalstīm, izstrādā vadlīnijas par VUNS. Šīs vadlīnijas ietver vismaz sekojošo:
a) |
uzraudzības prasības; |
b) |
iepriekšējas vidustermiņa novērtēšanas un paveiktās novērtēšanas organizēšana un kopīgi vērtēšanas jautājumi par katru lauku attīstības pasākumu; |
c) |
vadlīnijas par paziņošanas sistēmu, lai novērtētu progresu, ņemot vērā attiecīgos rādītājus; |
d) |
katra pasākuma informācijas lapas, kurās iekļauj rīcības loģisko pamatojumu un dažādus rādītājus; |
e) |
informācijas lapas, kurās iekļauj sākotnējā stāvokļa, īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītājus. |
5. Iedaļa
Informācijas un dokumentu elektroniskā apmaiņa
63. pants
1. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izveido informācijas sistēmu (turpmāk tekstā – “sistēma”), lai Komisija un katra dalībvalsts varētu droši apmainīties ar kopīgi interesējošiem datiem. Šie dati ietver gan administratīvos/darbības, gan finanšu aspektus, uz pēdējiem attiecas Komisijas Regulas Nr. 883/2006 18. pants (19).
Komisija, īstenojot vienotu pieeju ar dalībvalstīm, izveido un atjaunina sistēmu.
2. Attiecībā uz administratīvo/darbības pārvaldību sistēma ietver kopīgi interesējošus dokumentārus aspektus, kuri dod iespēju veikt uzraudzību, un jo īpaši valsts stratēģijas plānus un to atjauninātās versijas, pārskata ziņojumus, programmas un to izmaiņas, Komisijas lēmumus, gada progresa ziņojumus, tostarp pasākumu kodus saskaņā ar II pielikuma 7. punktā sniegto tabulu un VIII pielikumā iekļautos uzraudzības un novērtēšanas rādītājus.
3. Vadošā iestāde un Komisija vajadzīgajā formātā ievada sistēmā un atjaunina dokumentus, par kuriem tās ir atbildīgas.
4. Sistēma dalībvalstīm un Komisijai ir pieejama tieši vai caur saskarni datu automātiskai sinhronizēšanai un ievadīšanai no valstu un reģionālajām datorizētajām pārvaldības sistēmām.
Dalībvalstis centralizētā veidā iesniedz Komisijai pieprasījumus par piekļuves tiesībām sistēmai.
5. Datu apmaiņā izmanto elektronisko parakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK (20) 5. pantu. Dalībvalstis un Komisija atzīst to, ka sistēmā izmantotais elektroniskais paraksts juridiski ir spēkā esošs un to var pieņemt kā pierādījumu tiesvedības procesos.
6. Par dienu, kad dokumenti nosūtīti Komisijai, uzskata dienu, kurā dalībvalsts nosūta dokumentus, ievadot tos sistēmā.
Dokumentu uzskata par nosūtītu Komisijai tad, kad dalībvalsts to sistēmā vairs nevar grozīt un izdzēst.
7. Sistēmas kopīgo elementu izstrādes un atjaunināšanas izmaksas finansē no Kopienas budžeta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 66. panta 1. punktu.
Par visām izmaksām saistībā ar saskarni starp valsts un vietējām sistēmām, no vienas puses, un sistēmu, no otras puses, un par visām izmaksām saistībā ar valsts un vietējo sistēmu pielāgošanu ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar minētās regulas 66. panta 2. punktu.
8. Nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu gadījumos un jo īpaši tad, ja sistēmas darbība ir traucēta vai nav stabila savienojuma, dalībvalsts var iesniegt Komisijai dokumentus papīra formātā. Šādu dokumentu iesniegšana papīra formātā nevar veikt, pirms nav saņemta oficiāla Komisijas piekrišana.
Kad beidzas nepārvaramās varas vai ārkārtas apstākļu cēloņi, kas neļāva izmantot sistēmu, dalībvalsts ievada sistēmā attiecīgos dokumentus. Šajā gadījumā par nosūtīšanas datumu uzskata datumu, kad dokumenti iesniegti papīra formātā.
V NODAĻA
Nobeiguma noteikumi
64. pants
Regulu (EK) Nr. 817/2004 atceļ no 2007. gada 1. janvāra.
To turpina piemērot pasākumiem, kas apstiprināti pirms 2007. gada 1. janvāra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 94. panta trešo daļu līdz 2009. gada 31. decembrim turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 817/2004 11. pantu un tās II pielikuma 9.3.V.A.(1)., 9.3.V.B.(1)., 9.3.V.B.(2). un 9.3.V.B.(3). punktu un 9.3.V.B. punkta otro ievilkumu.
65. pants
Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro Kopienas atbalstam attiecībā uz programmēšanas periodu, kas sākas 2007. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 15. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 277, 21.10.2005, 1. lpp. Regula, kā grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1463/2006 (OV L 277, 9.10.2006., 1. lpp.).
(2) http://www.mcpfe.org/mcpfe/resolutions/lisbon/resolution_l2a2.pdf
(3) OV L 328, 23.12.2000., 2. lpp. Regula, kā grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2060/2004 (OV L 357, 2.12.2004., 3. lpp.).
(4) OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 379, 24.12.2004., 1. lpp.).
(5) OV L 153, 30.4.2004., 30. lpp. Regula, kā grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1360/2005 (OV L 214, 19.8.2005., 55. lpp.).
(6) OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.
(7) OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.
(8) OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.
(9) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
(10) OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.
(11) OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.
(12) OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.
(13) OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.
(14) OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.
(15) OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.
(16) OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.
(17) Sk. šā Oficiālā Vēstneša 74. lpp.
(18) OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.
(19) OV L 171, 23.6.2006., 1. lpp.
(20) OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.
I PIELIKUMS
ATBALSTA SHĒMAS, KAS MINĒTAS 2. PANTA 2. PUNKTĀ
— |
Augļi un dārzeņi (Padomes Regulas (EK) Nr. 2200/96 (1) 14. panta 2. punkts un 15. pants) |
— |
Vīns (Regulas (EK) Nr. 1493/1999 II sadaļas III nodaļa) |
— |
Tabaka (Padomes Regulas (EEK) Nr. 2075/92 (2) 13. panta 2. punkta b) apakšpunkts) |
— |
Olīveļļa (Padomes Regulas (EK) Nr. 865/2004 (3) 8. panta 1. punkts) |
— |
Apiņi (Padomes Regulas (EK) Nr. 1952/2005 (4) 6. pants) |
— |
Liellopu un teļa gaļa (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 132. pants) |
— |
Aitas un kazas (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punkts un 119. pants) |
— |
Biškopība (Padomes Regulas (EK) Nr. 797/2004 (5) 2. pants) |
— |
Cukurs (Padomes Regula (EK) Nr. 320/2006 (6)) |
— |
Īpaši lauksaimniecības pasākumi attālos reģionos (Padomes Regulas Nr. 247/2006 (7) III sadaļa) un nelielās Egejas jūras salās (Padomes Regulas (EK) Nr. 1405/2006 (8) III nodaļa) |
— |
Tiešie maksājumi (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. panta 5. punkts un 69. pants) |
(1) OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp.
(2) OV L 215, 30.7.1992., 70. lpp.
(3) OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.
(4) OV L 314, 30.11.2005., 1. lpp.
(5) OV L 125, 28.4.2004., 1. lpp.
(6) OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.
II PIELIKUMS
A. LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS SATURS (5. PANTS)
1. Lauku attīstības programmas nosaukums
2. Dalībvalsts un administratīvais reģions (attiecīgā gadījumā)
2.1. Programmas aptvertā ģeogrāfiskā teritorija
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 15. panta 2. punkts)
2.2. Reģioni, kas klasificēti kā “konverģences” mērķa reģioni
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta d) punkts un 69. pants)
Norādīt
— |
konverģences reģionus. |
3. Situācijas analīze, ņemot vērā stiprās un vājās puses, to izmantošanai/pārvarēšanai izvēlētā stratēģija un iepriekšējā novērtēšana
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta a) punkts un 85. pants)
3.1. Situācijas analīze, ņemot vērā stiprās un vājās puses
Aprakstīt pašreizējo situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, izmantojot kvantitatīvus datus, norādot stiprās un vājās puses, būtiskas atšķirības, vajadzības un nepilnības, kā arī potenciālu lauku attīstībai, pamatojoties uz VIII pielikumā noteiktajiem sākotnējā stāvokļa rādītājiem un uz citiem attiecīgiem papildu rādītājiem. Šis apraksts attiecas uz:
— Vispārējā sociāli ekonomiskā situācija ģeogrāfiskajā teritorijā. Lauku apvidu definīcija, ņemot vērā Padomes Lēmuma Nr. 2006/144/EK (1) pielikuma 2.4. punktu; demogrāfiskā situācija, iekļaujot iedzīvotāju vecuma un dzimuma struktūras analīzi, imigrāciju un emigrāciju, un problēmas, kas rodas no pārlieku tuvas vai tālas atrašanās no pilsētas; ekonomikas virzītājspēki, produktivitāte un izaugsme; darba tirgus, iekļaujot nodarbinātības struktūru, bezdarbu un prasmju līmeņus, kā arī nodarbinātības situācijas analīzi pēc vecuma un dzimuma; vispārējā un lauksaimniecības/mežsaimniecības zemes izmantošana un īpašumtiesību struktūra, saimniecību vidējais lielums.
— Lauksaimniecības, mežsaimniecības un pārtikas nozares raksturojums. Lauksaimniecības, mežsaimniecības un pārtikas nozares konkurētspēja, strukturālo trūkumu analīze un pārstrukturēšanas un modernizācijas vajadzību identifikācija; cilvēku kapitāls un uzņēmējdarbība; jauninājumu un zināšanu nodošanas potenciāls; kvalitāte un atbilstība Kopienas standartiem.
— Vides un zemes apsaimniekošana. Nelabvēlīgi apstākļi, ar ko lauku saimniecības saskaras apvidos, kuros pastāv zemes pamešanas un marginalizācijas risks; vispārīgs bioloģiskās daudzveidības apraksts, pievēršot galveno uzmanību tās saistībai ar lauksaimniecību un mežsaimniecību, ietverot lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas ar lielu dabas vērtību, situāciju, kas attiecas uz Natura 2000 direktīvu ieviešanu lauksaimniecības un mežsaimniecības zemēs; ūdens kvalitātes un daudzuma apraksti, lauksaimniecības loma ūdens izmantošanā un piesārņošanā un Padomes Direktīvas 91/676/EEK (2) un Direktīvas 2000/60/EK (Nitrātu un Ūdens pamatdirektīvas) īstenošanā; gaisa piesārņojums un klimata pārmaiņas, un to saistība ar lauksaimniecību: siltumnīcas efekta gāzu un amonjaka emisijas, un saistība ar dažādiem rīcības plāniem un iniciatīvām, ko dalībvalsts vai reģions uzņēmies, lai veicinātu starptautisku mērķu sasniegšanu, ietverot labas prakses kodeksu amonjaka emisijas samazināšanai (Konvencija par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos); bioenerģijas izmantošana; augsnes kvalitātes apraksti (ūdens un vēja izraisīta erozija, organiskās vielas, piesārņojums) un aizsardzība, pesticīdu izmantošana, bioloģiskā lauksaimniecība un dzīvnieku labturība; aizsardzībai paredzētu un aizsargājamu meža teritoriju paplašināšana, meža teritorijas, kurās ir augsta vai vidēja ugunsbīstamība, mežainuma ikgadējās izmaiņas. Minētos aprakstus pamato ar kvantitatīviem datiem.
— Lauku ekonomika un dzīves kvalitāte. Lauku ekonomikas struktūra, šķēršļi alternatīvu nodarbinātības iespēju radīšanai, mikrouzņēmumu izveidošanai un tūrisma attīstībai; apraksts par pakalpojumu sniegšanu lauku apvidos un nepilnību analīze, ietverot piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem un platjoslas infrastruktūrai; infrastruktūras vajadzības, kultūras mantojums un apbūve ciematos; cilvēkpotenciāls un vietējās attīstības iespējas, tostarp pārvaldība.
— Leader. To dalībvalstu iedzīvotāji un teritorija, kas ietilpst apvērstās integrētās lauku attīstības stratēģijās (Leader+ un citas valsts un Kopienas līdzfinansētas programmas) 2000.–2006. gada programmu plānošanas laika posmā.
3.2. Stipro pušu izmantošanai un vājo pušu pārvarēšanai izvēlētā stratēģija
Aprakstīt lauku attīstības pasākumu izvēli un hierarhiju, kas paredzēti, lai lauku apvidos rīkotos atbilstoši situācijai, un norādīt finansējuma apjomu, kas dažādām asīm un pasākumiem noteikts, pamatojoties uz stipro un vājo pušu analīzi.
3.3. Iepriekšējā novērtēšana
Ietvert šādu novērtējumu, kurā identificēti un novērtēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 85. pantā iekļautie elementi: vidēja termiņa un ilgtermiņa vajadzības, sasniedzamie mērķi, gaidāmie rezultāti, kvantitatīvie mērķi, jo īpaši to ietekme salīdzinājumā ar sākotnējo stāvokli, Kopienas pievienotā vērtība, pakāpe, kādā ir ņemtas vērā Kopienas prioritātes, iepriekšējā programmu plānošanā gūtā pieredze un īstenošanas, uzraudzības, novērtēšanas un finanšu pārvaldības procedūru kvalitāte.
Iepriekšējā novērtēšanā ņem vērā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (3) paredzētās prasības vides novērtējumam (“Stratēģiskā vides novērtējuma direktīva”).
Pilnu iepriekšējo novērtējumu iesniedz kā lauku attīstības programmas pielikumu.
3.4. Iepriekšējā programmu plānošanas laika posma ietekme un cita informācija
Aprakstīt ELVGF piešķirto finanšu resursu ietekmi uz lauku attīstību iepriekšējā programmu plānošanas laika posmā tajā pašā programmas īstenošanas teritorijā. Iesniegt novērtējumu rezultātu kopsavilkumu.
Attiecīgā gadījumā aprakstīt arī visus papildinošos pasākumus, kuri veikti līdztekus Kopienas lauku attīstības un papildu pasākumiem un kuri ir ietekmējuši attiecīgo programmas īstenošanas teritoriju.
4. Izvēlēto prioritāšu pamatojums, ņemot vērā Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes un valsts stratēģijas plānu, kā arī gaidāmo ietekmi saskaņā ar iepriekšējo novērtēšanu
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta b) punkts)
4.1. Izvēlēto prioritāšu pamatojums, ņemot vērā Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes un valsts stratēģijas plānu
Aprakstīt, kā lauku attīstības programmā izvēlētie pasākumi un četrām asīm atvēlētais finansējuma apjoms atspoguļo valsts stratēģijas plānu un konkrēto situāciju valstī.
4.2. Gaidāmā ietekme, kas izriet no iepriekšējās novērtēšanas, ņemot vērā izvēlētās prioritātes
Lauku attīstības programmā iekļauj iepriekšējās novērtēšanas kopsavilkumu (to sagatavo, pamatojoties uz pilno iepriekšējo novērtējumu, kas pievienots programmai) un aprakstu par to, kā vadošās iestādes ir ņēmušas vērā šīs novērtēšanas rezultātus. Šajā daļā iekļauj arī komentārus par gaidāmo ietekmi no sinerģijas starp asīm un pasākumiem un par to, kā ar tām saistītās integrētās darbības var veicināt pozitīvu ārējo ietekmi un situācijas, kurās ieguvējas ir visas iesaistītās puses.
5. Informācija par asīm, katrai asij paredzētie pasākumiem un to apraksts
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta c) punkts)
Informācijā ietver asu un paredzēto pasākumu aprakstu, kā arī konkrētus pārbaudāmus mērķus un rādītājus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 81. pantā un kas ļauj novērtēt programmas sasniegumus, efektivitāti un lietderīgumu. Šajos rādītājos ietver kopīgos rādītājus, kas iekļauti vienotajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā (šīs regulas VIII pielikums), un programmai īpaši pielāgotus papildu rādītājus.
5.1. Vispārējas prasības
— |
Norādīt konkrētu pantu (attiecīgā gadījumā arī punktu), kas attiecas uz katru lauku attīstības pasākumu. Ja min divus vai vairāk pantus (integrētām darbībām), maksājumu attiecina uz galveno pasākumu un līdz ar to arī uz galveno asi (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 7. punkts), bet katru daļu īsteno saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē konkrētos pasākumus. |
— |
Norādīt rīcības loģisko pamatojumu, mērķus, jomu un darbības, rādītājus, kvantitatīvos mērķus un – attiecīgā gadījumā – atbalsta saņēmējus. |
5.2. Prasības attiecībā uz visiem vai vairākiem pasākumiem
— |
Atsauce uz visām darbībām/līgumiem, kas turpinās no iepriekšējā laika posma, tostarp finanšu izteiksmē, un uz visām procedūrām/noteikumiem (ieskaitot pārejas noteikumus), ko piemēro saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1320/2006, ar ko paredz noteikumus pārejai uz lauku attīstības atbalstu, kurš noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (4). Ja programmā ir ierosinātas atkāpes no minētās regulas II pielikumā iekļautās atbilstības tabulas, šādas atkāpes ir jāizskaidro šajā ievilkumā. Par darbībām, kas saistītas ar pasākumiem, kurus vairs neveiks 2007.–2013. gada programmu plānošanas laika posmā, aprakstā var iekļaut tikai šajā ievilkumā prasīto informāciju. |
— |
Apstiprinājums tam, ka attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 25. un 52. pantā paredzētajiem pasākumiem un attiecībā uz darbībām, ko veic minētās regulas 28. un 29. pantā paredzēto pasākumu ietvaros, uz kuriem neattiecas Līguma 36. pants, ir nodrošināts tas, ka tiek ievērotas valsts atbalsta piešķiršanas procedūras un būtiski saderības kritēriji, jo īpaši kopējā valsts atbalsta maksimālā robeža saskaņā ar Līguma 87. līdz 89. pantu. |
— |
Apstiprinājums, ka savstarpējās atbilstības prasības, kas ietekmē vairāku lauku attīstības pasākumu īstenošanu, ir identiskas Regulā (EK) Nr. 1782/2003 paredzētajām. |
— |
Pierādījumi, ka atbalsts investīciju pasākumiem ir novirzīts skaidri noteiktiem mērķiem, kas atspoguļo identificētas teritoriālās vajadzības un strukturālās nepilnības. |
— |
Kritēriji un administratīvie noteikumi, lai nodrošinātu, ka darbības, kuras finansē vienīgi no lauku attīstības atbalsta saskaņā ar šīs regulas I pielikumā uzskaitītajām atbalsta shēmām, neatbalsta arī ar citiem attiecīgiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem. |
— |
Pierādījumi, kas minēti šīs regulas 48. panta 2. punktā un kas ļauj Komisijai pārbaudīt aprēķinu saskanību un ticamību. |
— |
Ja izmanto procentu likmju subsīdijas un to kapitalizācijas sistēmas, kā arī finanšu inženierijas darbības, kārtība saskaņā ar šīs regulas 49. līdz 52. pantu. |
5.3. Nepieciešamā informācija par asīm un pasākumiem
Par pasākumiem ir nepieciešama šāda īpaša informācija.
5.3.1. 1. ass. Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana
Kopīgais vairākiem pasākumiem, kas saistīti ar mežsaimniecību
— |
Paredzēto pasākumu saistība ar valsts/reģionālām mežsaimniecības programmām vai līdzvērtīgiem dokumentiem un ar Kopienas mežsaimniecības stratēģiju. |
5.3.1.1. Pasākumi, kuru mērķis ir sekmēt zināšanas un uzlabot cilvēkpotenciālu
5.3.1.1.1.
tostarp zinātnes atziņu un jaunas prakses izplatīšana, personām, kas iesaistītas lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē
— |
darbību (tai skaitā mācību veidu) apraksts un atbalsta saņēmēju veids, |
— |
sīka informācija par atbalsta darbības jomu. |
5.3.1.1.2. Atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai
— |
termina “atbalsts darbības uzsākšanai” definīcija, ko izmanto dalībvalstī/reģionā, |
— |
uzņēmējdarbības plāna prasību kopsavilkums, tostarp tās, ko piemēro 36 mēnešu atvieglojumu laika posmā, ja investīcijas veic, lai sasniegtu atbilstību spēkā esošiem Kopienas standartiem, un sīki izstrādāta informācija par uzņēmējdarbības plāna pārskatīšanas biežumu un kārtību, |
— |
kā realizēta iespēja izmantot atvieglojumu laika posmu, lai sasniegtu atbilstību nosacījumiem par profesionālajām prasmēm un kompetenci, |
— |
kā realizēta iespēja uzņēmējdarbības plānā apvienot dažādus pasākumus, kas jaunajam lauksaimniekam nodrošina piekļuvi šiem pasākumiem, |
— |
atbalsta summa un izvēlētais maksājuma veids (vienreizēja prēmija, kas sadalīta ne vairāk kā piecos maksājumos, procentu likmju subsīdija vai abu apvienojums). |
5.3.1.1.3. Lauksaimnieku un laukstrādnieku priekšlaicīga pensionēšanās
— |
apraksts par saistību ar valsts pensionēšanās sistēmām, |
— |
apraksts par saistību ar atbalsta pasākumiem jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai (ja izvēlēta šī iespēja), |
— |
atbalsta ilgums, |
— |
kā izmantota iespēja nodot atbrīvoto zemi struktūrai, kas apņemas to vēlāk nodot citam lietotājam, |
— |
maksājumu summa. |
5.3.1.1.4. Lauksaimniekiem un mežsaimniekiem paredzēto konsultāciju pakalpojumu izmantošana
— |
dalībvalsts izveidoto lauksaimniekiem un mežsaimniekiem paredzēto konsultāciju sistēmu apraksts, ietverot par šo pakalpojumu sniegšanu lauksaimniekiem un mežu īpašniekiem atbildīgo struktūru atlases procedūru, |
— |
atbalsta summa un likme. |
5.3.1.1.5. Apsaimniekošanas, atbalsta un konsultāciju pakalpojumu izveidošana
— |
izveidošanas procedūru apraksts, pakalpojumu sniedzēju statuss, aptverto pakalpojumu veids, |
— |
izdevumu veidi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, atbalsta līmenis, ietverot tā pakāpenisku samazināšanu. |
5.3.1.2. Pasākumi, kuru mērķis ir restrukturizēt un attīstīt fizisko kapitālu un veicināt inovācijas
5.3.1.2.1. Lauku saimniecību modernizācija
— |
prasību un mērķu apraksts saistībā ar lauku saimniecību vispārējo darbības rezultātu uzlabošanu, |
— |
investīciju veidi (materiālas, nemateriālas), |
— |
atbalsta saņēmēju veidi, |
— |
norāde uz nesen ieviestiem Kopienas standartiem (un spēkā esošiem standartiem, ja jaunie lauksaimnieki saņem atbalstu darbības uzsākšanai), par kuriem var piešķirt atbalstu, pamatojums attiecībā uz īpašām problēmām, kas rodas, nodrošinot atbilstību šiem standartiem, un atvieglojumu laika posma ilgums un pamatojums attiecībā uz katru standartu, |
— |
atbalsta veids un intensitāte. |
5.3.1.2.2. Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana
— |
investīciju un attiecīgo atbalsta saņēmēju veidi, |
— |
atbalsta veids un intensitāte. |
5.3.1.2.3. Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana
— |
prasību un mērķu apraksts saistībā ar uzņēmumu vispārējiem darbības rezultātiem, |
— |
primārās ražošanas nozares un investīciju veidi (materiālas, nemateriālas), |
— |
atbalsta saņēmēju uzņēmumu veidi un lielums, |
— |
norāde uz standartiem, attiecībā uz kuriem mikrouzņēmumiem var noteikt atvieglojumu laika posmu, lai nodrošinātu atbilstību nesen ieviestam Kopienas standartam, |
— |
atbalsta veids un intensitāte. |
5.3.1.2.4. Sadarbība jaunu lauksaimniecības un pārtikas nozares, kā arī mežsaimniecības nozares produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādē
— |
aptvertās nozares un sadarbības projektos iesaistīto partneru veidi, |
— |
sadarbības projektu atšķirību apraksts jaunu produktu/jaunu procesu/jaunu tehnoloģiju jomā, |
— |
izmaksu veidi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, un atbalsta līmeņi. |
5.3.1.2.5. Infrastruktūra, kas saistīta ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un pielāgošanu
— |
Darbību veidu apraksts. |
5.3.1.2.6. Dabas katastrofās iznīcinātā lauksaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošana un atbilstīgu preventīvu darbību ieviešana
— |
Ja notiek šādi gadījumi, apliecinājums, ka aptverti tikai investīciju izdevumi. |
5.3.1.3. Pasākumi, kuru mērķis ir lauksaimniecības ražošanas un produktu kvalitātes uzlabošana
5.3.1.3.1. To standartu ievērošana, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti
— |
to standartu saraksts, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti un par kuru ievērošanu ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 31. panta 1. punktu, diena, no kuras katrs standarts ir obligāts saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, un izvēles pamatojums, |
— |
apraksts par būtisku ietekmi uz lauku saimniecības darbības izmaksām, kura radusies no jaunā standarta ieviestajām saistībām vai ierobežojumiem, |
— |
atbalsta summa attiecībā uz katru standartu, par kura ievērošanu ir tiesības pretendēt uz atbalstu, un šīs summas noteikšanai izmantotā metodoloģija. |
5.3.1.3.2. Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās
— |
to Kopienas un valsts kvalitātes shēmu saraksts, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ietverot to produktu sarakstu, kas kvalificēti atbalstam izraudzītajā kvalitātes shēmā. Attiecībā uz valsts shēmām – shēmas apraksts saistībā ar 22. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem, |
— |
oficiālā iestāde vai iestādes, kas atbild par kvalitātes shēmas darbības uzraudzību, un uzraudzības organizatoriskais kārtības apraksts, |
— |
atbalsta summa katrai shēmai, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, un pastāvīgo izmaksu pamatojums. |
5.3.1.3.3. Informācijas un reklāmas jeb veicināšanas darbības
— |
to produktu saraksts, par kuriem var pretendēt uz atbalstu izraudzītajā kvalitātes shēmā pasākuma “Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās” ietvaros, |
— |
procedūra, lai nodrošinātu to, ka darbības, kas saņem lauku attīstības atbalstu, nesaņem atbalstu arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2826/2000, |
— |
procedūra informācijas, veicināšanas un reklāmas materiālu iepriekšējai pārbaudei (šīs regulas 23. panta 6. punkts), |
— |
to izmaksu kopsavilkums, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, un atbalsta likmes. |
5.3.1.4. Pārejas posma pasākumi Čehijas Republikai, Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai
5.3.1.4.1. Atbalsts daļēji naturālām lauku saimniecībām restrukturizācijas procesā
— |
daļēji naturālās lauku saimniecības definīcija, ņemot vērā minimālo un/vai maksimālo saimniecības platību, tirgū laistās produkcijas īpatsvaru un/vai ienākumu līmeni saimniecībā, kurai ir tiesības pretendēt uz atbalstu, |
— |
turpmākās ekonomiskās dzīvotspējas definīcija, |
— |
uzņēmējdarbības plāna prasību kopsavilkums, |
— |
atbalsta summa un ilgums. |
5.3.1.4.2. Atbalsts ražotāju grupu izveidei
— |
grupu atzīšanas oficiālās procedūras apraksts, iekļaujot atlases kritērijus, |
— |
attiecīgās nozares, |
— |
tikai attiecībā uz Maltu: norāde uz nozari vai nozarēm, kas izmanto piešķirto atkāpi, pamatojums saistībā ar ļoti mazu produkcijas kopapjomu un nosacījumi atkāpes piešķiršanai: minimālais grupas produkcijas īpatsvars salīdzinājumā ar nozares produkcijas kopapjomu, minimālais ražotāju skaits nozarē, kuri ir grupas biedri, |
— |
tikai attiecībā uz Maltu: gadā piešķirto summu pamatojums. |
5.3.2. 2. ass. Vides un lauku ainavas uzlabošana
5.3.2.1. Pasākumi, kuru mērķis ir lauksaimniecības zemes ilgtspējīga izmantošana
Kopīgais vairākiem pasākumiem
Sīki izstrādāts apraksts par to, kā valstī īsteno:
— |
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 3. punkta piemērošanas nolūkos: minimālās prasības par mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un citas attiecīgas obligātās prasības; minimālajās prasībās par mēslošanas līdzekļiem inter alia ir jāietver labas prakses kodeksi, kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu 91/676/EEK, attiecībā uz saimniecībām ārpus nitrātu jūtīgām zonām un prasības par fosfora piesārņojumu; minimālajās prasībās par augu aizsardzības līdzekļiem inter alia jāietver prasības iegūt atļauju šo līdzekļu izmantošanai un absolvēt vajadzīgos mācību kursus, prasības par drošu uzglabāšanu, izmantoto iekārtu pārbaudi un noteikumus par pesticīdu izmantošanu ūdens un citu jutīgu vietu tuvumā, kā noteikts valsts tiesību aktos; |
— |
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 40. panta 2. punkta piemērošanas nolūkos: citas attiecīgās obligātās prasības, kuras paredzētas valsts tiesību aktos. |
5.3.2.1.1. Maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu teritorijās
Regulas (EK) Nr. 817/2004 II pielikuma 9.3.V.A.1. punktā, 9.3.V.B.1., 9.3.V.B.2. un 9.3.V.B.3. punktā un 9.3.V.B. punkta otrajā ievilkumā paredzētos noteikumus piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim. Tomēr vairs netiek nošķirta A un B daļa, proti, galvenās iezīmes/pārējā informācija.
5.3.2.1.2. Maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem teritorijās, kas nav kalnu teritorijas
Piemēro 5.3.2.1.1. punktu.
5.3.2.1.3. Natura 2000 maksājumi un maksājumi, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK
— |
teritorijas, kas izraudzītas Direktīvas 79/409/EEK un Direktīvas 92/43/EEK īstenošanai, un saistības lauksaimniekiem, kuras izriet no atbilstīgiem valsts/reģionālās pārvaldības noteikumiem, |
— |
apraksts par metodoloģiju un agronomiskajiem pieņēmumiem, kas izmantoti par atskaites punktu aprēķiniem, ar kuriem pamato papildu izmaksas un neiegūtos ienākumus, kas radušies no nelabvēlīgiem faktoriem attiecīgajā teritorijā saistībā ar Direktīvas 79/409/EEK un Direktīvas 92/43/EEK (5) īstenošanu; |
— |
atbalsta summas. |
5.3.2.1.4. Agrovides maksājumi
— |
dažādu saistību veidu apraksts un pamatojums, balstoties uz to paredzamo ietekmi uz vidi saistībā ar vides vajadzībām un prioritātēm, |
— |
apraksts par metodoloģiju un agronomiskajiem pieņēmumiem un parametriem (ietverot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 3. punktā minēto sākotnējo prasību aprakstu attiecībā uz katru konkrēto saistību veidu), kas izmantoti kā atskaites punkts aprēķiniem, ar kuriem pamato: a) papildu izmaksas, b) neiegūtos ienākumus, kuri radušies no izpildītajām saistībām un c) darījumu izmaksu līmeni; attiecīgā gadījumā šajā metodoloģijā ņem vērā atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003; attiecīgā gadījumā metodi, kas izmantota citu vienību konversijai saskaņā ar šīs regulas 27. panta 9. punktu, |
— |
atbalsta summas, |
— |
pasākumi, mērķi un kritēriji, ko piemēro, ja atbalsta saņēmējus atlasa, organizējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 4. punkta otro daļu, |
— |
to vietējo šķirņu saraksts, kuru izmantošana lauksaimniecībā ir apdraudēta, un attiecīgo sieviešu dzimuma vaislas dzīvnieku skaits. Šis skaits jāapliecina pienācīgi atzītai tehniskai iestādei vai audzētāju organizācijai/apvienībai, kuras pienākums ir reģistrēt un atjaunināt šķirnes ciltsgrāmatu. Pierādījums, ka attiecīgajai iestādei ir nepieciešamās prasmes un zināšanas, lai identificētu šķirnes dzīvniekus, kuru izmantošana lauksaimniecībā ir apdraudēta, |
— |
attiecībā uz augu ģenētiskajiem resursiem, kuriem draud ģenētiskā erozija, ģenētiskās erozijas pierādījumi, kas pamatoti ar zinātnisko pētījumu rezultātiem un rādītājiem savvaļas sugām/primitīvām (vietējām) šķirnēm, to populācijas daudzveidību un dominējošo lauksaimniecības praksi vietējā mērogā, |
— |
attiecībā uz lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanu (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 5. punkts): atbalsta saņēmēju un darbību veidi un sīka informācija par izmaksām, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu. |
5.3.2.1.5. Dzīvnieku labturības maksājumi
— |
apraksts un pamatojums dažādiem saistību veidiem vismaz vienā no šīs regulas 27. panta 7. punktā noteiktajām jomām, pamatojoties uz to paredzamo ietekmi, |
— |
apraksts par metodoloģiju un agronomiskajiem/zootehniskajiem pieņēmumiem un parametriem (ietverot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 40. panta 2. punktā minēto sākotnējo prasību aprakstu attiecībā uz katru konkrēto saistību veidu), kas izmantoti kā atskaites punkts aprēķiniem, ar kuriem pamato: a) papildu izmaksas un neiegūtos ienākumus, kuri radušies no izpildītajām saistībām; b) darījumu izmaksu līmeni, |
— |
atbalsta summas. |
5.3.2.1.6. Atbalsts neienesīgām investīcijām
— |
atbalstāmo darbību definīcija, |
— |
apraksts par saistību ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta iv) apakšpunktā paredzētajām saistībām vai citiem agrovides mērķiem, |
— |
to sabiedrībai nozīmīgo estētisko vērtību apraksts, kuras paredzēts veicināt Natura 2000 teritorijā vai citā teritorijā ar lielu dabas vērtību. |
5.3.2.2. Pasākumi, kuru mērķis ir mežsaimniecības zemju ilgspējīga izmantošana
Kopīgais visiem pasākumiem
— |
paredzēto pasākumu saistība ar valsts/reģionālām meža programmām vai līdzvērtīgiem dokumentiem un ar Kopienas Mežsaimniecības stratēģiju, |
— |
atsauce uz meža apsardzības plāniem teritorijās, kas klasificētas kā teritorijas ar augstu vai vidēju ugunsbīstamību, un elementi, kas nodrošina paredzēto pasākumu atbilstību šiem apsardzības plāniem. |
5.3.2.2.1. Lauksaimniecības zemes pirmreizējā apmežošana
— |
“lauksaimniecības zemes” definīcija, |
— |
“lauksaimnieka” definīcija, |
— |
noteikumi un kritēriji apmežojamo teritoriju izvēlei, nodrošinot, ka plānotie pasākumi ir piemēroti vietējiem apstākļiem un saderīgi ar vides prasībām, jo īpaši bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50. panta 6. punktu un šīs regulas 34. panta 2. punktu, |
— |
meža kultūru ierīkošanas un uzturēšanas kompensējamo izmaksu un neiegūto ienākumu aprēķināšanas metodoloģijas apraksts. Attiecībā uz neiegūtajiem ienākumiem metodoloģijā ņem vērā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 piešķirto atbalstu, |
— |
meža kultūru ierīkošanas atbalsta intensitāte, uzturēšanas izmaksu un neiegūto ienākumu segšanai paredzēto ikgadējo prēmiju summas un maksāšanas ilgums. |
5.3.2.2.2. Agromežsaimniecības sistēmu pirmreizēja izveidošana uz lauksaimniecības zemes
— |
atbalstāmo agromežsaimniecības sistēmu definīcija, |
— |
izmantošana mežsaimniecībā, |
— |
izmantošana lauksaimniecībā, |
— |
stādīšanas blīvums, |
— |
izveidošanas izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas apraksts, |
— |
izveidošanas atbalsta intensitāte. |
5.3.2.2.3. Lauksaimniecībā neizmantojamās zemes pirmreizējā apmežošana
— |
noteikumi un kritēriji apmežojamo teritoriju noteikšanai, |
— |
noteikumi, kas nodrošina, ka paredzētie pasākumi ir piemēroti vietējiem apstākļiem un saderīgi ar vides prasībām, jo īpaši ar bioloģisko daudzveidību, |
— |
izveidošanas un uzturēšanas izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas apraksts, |
— |
izveidošanas atbalsta intensitāte. |
5.3.2.2.4. Natura 2000 maksājumi
— |
teritorijas, kas izraudzītas Direktīvas 79/409/EEK un Direktīvas 92/43/EEK īstenošanai, kā arī mežu īpašnieku saistības, kuras izriet no attiecīgiem valsts/reģionālajiem pārvaldības noteikumiem, |
— |
to aprēķinu metodoloģijas apraksts, ar kuriem pamato radušās izmaksas un neiegūtos ienākumus, kas saistīti ar ierobežojumiem meža un citu meža zemju izmantošanai sakarā ar Direktīvas 79/409/EEK un Direktīvas 92/43/EEK īstenošanu attiecīgajā teritorijā, |
— |
atbalsta summa. |
5.3.2.2.5. Meža vides maksājumi
— |
pamatojums saistībām, kuru pamatā ir to paredzamā ietekme saistībā ar vides vajadzībām un prioritātēm, |
— |
metodoloģijas, pieņēmumu un parametru apraksts, kas izmantoti kā atskaites punkts aprēķiniem, ar kuriem pamato papildu izmaksas un neiegūtos ienākumus, kuri izriet no uzņemtajām saistībām, |
— |
atbalsta summa. |
5.3.2.2.6. Mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un preventīvu darbību ieviešana
— |
veicamo darbību raksturs un preventīvie plāni. |
5.3.2.2.7. Atbalsts neienesīgām investīcijām
— |
atbalstāmo darbību definīcija, |
— |
apraksts par saistību ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta b) punkta v) apakšpunktā paredzētajām saistībām vai citiem vides mērķiem, |
— |
to sabiedrībai nozīmīgo estētisko vērtību apraksts, kuras paredzēts veicināt. |
5.3.3. 3. ass. Dzīves kvalitāte lauku apvidos un lauku ekonomikas dažādošana
5.3.3.1. Pasākumi lauku ekonomikas dažādošanai
5.3.3.1.1. Ar lauksaimniecību nesaistītu darbību dažādošana
— |
ietvertās dažādošanas jomas, |
— |
atbalsta intensitāte. |
5.3.3.1.2. Atbalsts mikrouzņēmumu izveidošanai un attīstībai
— |
atbalsta saņēmēju uzņēmumu veidi, |
— |
darbību veida apraksts, |
— |
atbalsta intensitāte. |
5.3.3.1.3. Tūrisma aktivitāšu veicināšana
— |
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 55. pantā minēto darbību veidu apraksts, |
— |
atbalsta intensitāte. |
5.3.3.2. Pasākumi dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku apvidos
5.3.3.2.1. Pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem
— |
atbalstīto pakalpojumu veidi, |
— |
ietverto izmaksu veidi. |
5.3.3.2.2. Ciematu atjaunošana un attīstība
— |
atbalstīto darbību veidi, |
— |
ietverto izmaksu veidi. |
5.3.3.2.3. Lauku mantojuma saglabāšana un atjaunošana
— |
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 57. pantā minēto darbību veidu apraksts. |
5.3.3.3.
— |
apmācības un informācijas aptvertā joma(s), |
— |
ekonomikas dalībnieki, kuri gūs atbalstu no paredzētajām darbībām. |
5.3.3.4.
— |
prasmju apguve un aktivizēšana: aptverto darbību veidu apraksts, |
— |
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 59. panta e) punktā minētās valsts un privātā sektora partnerības, kas nav Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās partnerības un kas īstenos vietējās attīstības stratēģijas: apraksts, norādot veidu (pārstāvētie partneri, pārstāvēto privāto partneru īpatsvars, lēmējvara), valsts un privātā sektora partnerību paredzamo skaitu un to aptverto teritoriju un iedzīvotāju skaitu; norāde uz 3. ass pasākumiem, kas īstenoti šo valsts un privātā sektora partnerību rezultātā; noteikumi, kas nodrošina, ka šo partnerību darbības izmaksas atbilst ierobežojumam, proti, 15% no valsts izmaksām vietējai attīstības stratēģijai. |
5.3.4. 4. ass. Leader pieejas īstenošana
5.3.4.1. Vietējās attīstības stratēģijas
— |
procedūra un grafiks vietējo rīcības grupu atlasei, tostarp objektīvi atlases kritēriji un vietējo rīcības grupu plānotais orientējošais skaits, un plānotais to lauku teritoriju īpatsvars, ko aptver vietējās attīstības stratēģijas, |
— |
pamatojums to teritoriju izvēlei, kur iedzīvotāju skaits neatbilst šīs regulas 37. panta 3. punktā noteiktajiem ierobežojumiem, |
— |
vietējo rīcības grupu darbību atlases procedūra, |
— |
vietējām rīcības grupām piemērojamo finanšu shēmu apraksts. |
5.3.4.2. Starpteritoriāla un starpvalstu sadarbība
— |
Procedūra, grafiks un objektīvi kritēriji starpteritoriālu un starpvalstu sadarbības projektu izvēlei. |
5.3.4.3. Vietējās rīcības grupas darbības nodrošināšana, prasmju apguve un teritorijas aktivizēšana
— |
ierobežojums, ko piemēro attiecībā uz vietējās rīcības grupas budžeta daļu vietējo rīcības grupu darbības nodrošināšanai, |
— |
orientējoši paredzamie izdevumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 59. panta a) līdz d) punktu, ko izmantos prasmju apguvei un aktivizēšanai Leader ass īstenošanai. |
6. Finansējuma plāns, kurā ietvertas divas tabulas
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta d) punkts)
6.1. ELFLA ieguldījums gadā (EUR)
Gads |
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
ELFLA ieguldījums kopā |
|
|
|
|
|
|
|
Konverģences reģioni (6) |
|
|
|
|
|
|
|
6.2. Finansējuma plāns pa asīm (EUR, visā laika posmā) (7)
Ass |
Valsts ieguldījums |
||
Valsts ieguldījums kopā |
ELFLA ieguldījuma likme (%) |
ELFLA ieguldījuma summa |
|
1. ass |
|
|
|
2. ass |
|
|
|
3. ass |
|
|
|
4. ass |
|
|
|
Tehniskā palīdzība |
|
|
|
Kopā |
|
|
|
N.B.: Pārejas posma izdevumus saskaņā ar šā pielikuma 5.2. punkta pirmo ievilkumu iekļauj 6.1., 6.2. un 7. punktā sniegtajās tabulās. Šādu izdevumu noteikšanai dalībvalstis izmanto atbilstības tabulu, kas sniegta II pielikumā Regulas (EK) Nr. 1320/2006 II pielikumā.
7. Orientējošs sadalījums pa lauku attīstības pasākumiem (EUR, visā laika posmā)
Pasākums/ass |
Valsts izdevumi |
Privātie izdevumi |
Kopējās izmaksas |
|||||||||||
Pasākums 111 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 112 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 121 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 1… |
|
|
|
|||||||||||
1. ass kopā |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 211 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 212 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 221 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 2 … |
|
|
|
|||||||||||
2. ass kopā |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 311 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 312 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 321 |
|
|
|
|||||||||||
Pasākums 3 … |
|
|
|
|||||||||||
3. ass kopā |
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|||||||||||
4. ass kopā (8) |
|
|
|
|||||||||||
1., 2., 3. un 4. ass kopā |
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|||||||||||
PAVISAM KOPĀ |
|
|
|
Konsolidētajā finansējuma tabulā un orientējošā sākotnējo pasākumu tabulā jāievēro 6.1., 6.2. un 7. punktā sniegto tabulu struktūra un turpmākajā sarakstā norādītā secība.
Pasākumiem piešķir šādus kodus:
(111) |
arodmācības un informācijas pasākumi, tostarp zinātnes atziņu un jaunas prakses izplatīšana, personām, kas iesaistītas lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē; |
(112) |
atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem; |
(113) |
lauksaimnieku un laukstrādnieku priekšlaicīga pensionēšanās; |
(114) |
konsultāciju pakalpojumi lauksaimniekiem un mežsaimniekiem; |
(115) |
lauku saimniecību apsaimniekošanas, lauku saimniecību atbalsta un lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumu, kā arī mežsaimniecības konsultāciju pakalpojumu izveidošana; |
(121) |
lauku saimniecību modernizācija; |
(122) |
meža ekonomiskās vērtības uzlabošana; |
(123) |
lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana; |
(124) |
sadarbība jaunu lauksaimniecības un pārtikas nozares, kā arī mežsaimniecības nozares produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādē; |
(125) |
ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un pielāgošanu saistītās infrastruktūras uzlabošana un attīstība; |
(126) |
dabas katastrofās iznīcinātā lauksaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošana un atbilstīgu preventīvu darbību ieviešana; |
(131) |
palīdzība lauksaimniekiem darboties atbilstīgi stingrajiem standartiem, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti; |
(132) |
atbalsts lauksaimniekiem, kuri piedalās pārtikas kvalitātes shēmās; |
(133) |
atbalsts ražotāju grupu produktu informācijas un reklāmas aktivitātēm saskaņā ar pārtikas kvalitātes shēmām; |
(141) |
atbalsts daļēji naturālām saimniecībām restrukturizācijas procesā; |
(142) |
ražotāju grupu izveide; |
(211) |
maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu teritorijās; |
(212) |
maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem teritorijās, kas nav kalnu teritorijas; |
(213) |
Natura 2000 maksājumi un maksājumi, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK; |
(214) |
agrovides maksājumi; |
(215) |
dzīvnieku labturības maksājumi; |
(216) |
atbalsts neienesīgām investīcijām; |
(221) |
lauksaimniecības zemes pirmreizējā apmežošana; |
(222) |
agromežsaimniecības sistēmu pirmreizēja izveidošana uz lauksaimniecības zemes; |
(223) |
lauksaimniecībā neizmantojamās zemes pirmreizējā apmežošana; |
(224) |
Natura 2000 maksājumi; |
(225) |
meža vides maksājumi; |
(226) |
mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un preventīvu darbību ieviešana; |
(227) |
atbalsts neienesīgām investīcijām; |
(311) |
ar lauksaimniecību nesaistītu darbību dažādošana; |
(312) |
atbalsts mikrouzņēmumu izveidošanai un attīstībai; |
(313) |
tūrisma aktivitāšu veicināšana; |
(321) |
pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem; |
(322) |
ciematu atjaunošana un attīstība; |
(323) |
lauku mantojuma saglabāšana un atjaunošana; |
(331) |
to tautsaimniecības dalībnieku apmācība un informēšana, kas darbojas 3. asī ietvertajās jomās; |
(341) |
prasmju apguve un aktivizēšana, lai sagatavotu un īstenotu vietējo attīstības stratēģiju; |
(410) |
vietējās attīstības stratēģijas; |
(411) |
konkurētspēja; |
(412) |
vide/zemes apsaimniekošana; |
(413) |
dzīves kvalitāte/dažādošana; |
(421) |
starpteritoriālā un starpvalstu sadarbība; |
(431) |
vietējās rīcības grupas darbības nodrošināšana, prasmju apguve un aktivizēšana; |
(511) |
tehniskā palīdzība. |
8. Attiecīgā gadījumā – tabula par valsts papildu finansējumu pa asīm, nošķirot attiecīgos pasākumus, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1698/2005
Tabula
Valsts papildu finansējums (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta f) punkts)
(euro, visā laika posmā) |
|
1. ass |
|
Pasākums 111 |
|
… |
|
1. ass kopā |
|
2. ass |
|
Pasākums 211 |
|
… |
|
2. ass kopā |
|
3. ass |
|
Pasākums 311 |
|
… |
|
3. ass kopā |
|
4. ass |
|
Pasākums 411 |
|
… |
|
4. ass kopā |
|
1. ass, 2. ass, 3. ass, 4. ass kopā |
|
9. Elementi, kas nepieciešami novērtēšanai saskaņā ar noteikumiem par konkurenci, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar Līguma 87., 88. un 89. pantu atļauto atbalsta shēmu saraksts, kuras jāizmanto programmu īstenošanai
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta g) punkts)
A un B punktā minētajiem elementiem attiecībā uz valsts atbalsta noteikumiem un procedūrām jābūt spēkā visā programmas darbības laikā un jāaptver gan programmas sākotnējā iesniegšana, gan vēlākās izmaiņas tajā.
A. Attiecībā uz pasākumiem un darbībām, uz ko neattiecas Līguma 36. pants:
— |
norādīt, vai atbalsts tiks sniegts, ņemot vērā Komisijas Regulu (EK) Nr. 1860/2004 (9) par de minimis atbalstu lauksaimniecības nozarei, vai |
— |
norādīt reģistrācijas numuru un sniegt atsauci uz Komisijas atbrīvojuma regulu, kura pieņemta, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98 (10), un saskaņā ar kuru ieviesa pasākumu, vai |
— |
norādīt lietas numuru un atsauces numuru dokumentam, ar kuru Komisija paziņoja par pasākuma saderīgumu ar Līgumu, vai |
— |
esniegt attiecīgo informācijas lapu, kas pievienota Komisijas Regulai (EK) Nr. 794/2004 (11). |
B. Attiecībā uz pasākumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 25., 27. (attiecībā uz otro minēto – tikai par valsts papildu finansējumu, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 89. pantā) un 52. punktu un darbībām, ko veic minētās regulas 28. un 29. panta paredzēto pasākumu ietvaros, uz ko neattiecas Līguma 36. pants:
— |
norādīt, vai atbalsts tiks sniegts, ņemot vērā Komisijas Regulu (EK) Nr. 69/2001 (12) par de minimis atbalstu, vai |
— |
norādīt reģistrācijas numuru un sniegt atsauci uz Komisijas atbrīvojuma regulu, kura pieņemta, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98, un saskaņā ar kuru ieviesa pasākumu, vai |
— |
norādīt lietas numuru un atsauces numuru dokumentam, ar kuru Komisija paziņoja par pasākuma saderīgumu ar Līgumu, vai |
— |
norādīt, kādu citu iemeslu dēļ attiecīgā atbalsta shēma ietver esošo atbalstu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta nozīmē, tostarp esošos atbalsta pasākumus Pievienošanās līgumu nozīmē. |
Informācija par šiem pasākumiem jāiesniedz turpmāk norādītās valsts atbalsta tabulas formātā.
C. Formāts valsts atbalsta tabulai, kas jāpievieno katrai lauku attīstības programmai
Pasākuma kods |
Atbalsta shēmas nosaukums |
Norāde par shēmas likumību (13) |
Atbalsta shēmas darbības ilgums |
|
|
|
|
Valsts atbalsta tabulai pievieno dokumentu, kurā dalībvalsts apņemas, ka par ikvienu B punktā uzskaitīto shēmu piemērošanas gadījumu, par kuru tiek prasīts atsevišķs paziņojums saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu vai saskaņā ar nosacījumiem un saistībām, kas paredzētas attiecīgajā lēmumā par valsts atbalsta apstiprināšanu, paziņos individuāli saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu.
10. Informācija par papildināmību ar pasākumiem, kurus finansē ar citiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, Kohēzijas politikas ietvaros, kā arī ar Kopienas zivsaimniecības atbalsta instrumentu
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 5. pants, 16. panta h) punkts un 60. pants)
10.1. Novērtējums un līdzekļi papildināmībai ar:
— |
Kopienas darbībām, politiku un prioritātēm, jo īpaši ar sociāli ekonomiskās kohēzijas mērķiem un Kopienas zivsaimniecības fonda mērķiem, |
— |
pasākumiem, ko finansē ELGF vai citi instrumenti, šīs regulas I pielikumā uzskaitītajās nozarēs. |
10.2. Attiecībā uz 1., 2. un 3. ass pasākumiem:
— |
robežkritēriji pasākumiem, kas vērsti uz darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu arī no cita Kopienas atbalsta instrumenta, jo īpaši struktūrfondiem un Kopienas zivsaimniecības fondam. |
10.3. Attiecībā uz 4. ass pasākumiem:
— |
robežkritēriji vietējās attīstības stratēģijām, ko aptver 4. ass, saistībā ar vietējās attīstības stratēģijām, kuras īsteno “grupas” saskaņā ar Kopienas zivsaimniecības fondu, un sadarbībai saistībā ar sadarbības mērķi strukturālo fondu ietvaros. |
10.4. Attiecīgā gadījumā sniedz informāciju par papildināmību ar citiem Kopienas finanšu instrumentiem.
11. Kompetento iestāžu un atbildīgo struktūru izraudzīšanās
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta i) punkta i) apakšpunkts)
— |
dalībvalsts veikta visu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 74. panta 2. punktā paredzēto iestāžu izraudzīšanās un informācijas nolūkos – kopsavilkums par to pārvaldības un kontroles struktūru. |
12. Uzraudzības un novērtēšanas sistēmu apraksts, kā arī paredzamais uzraudzības komitejas sastāvs
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. panta i) un ii) punkts un 77. pants)
12.1. Uzraudzības un novērtēšanas sistēmu apraksts
Tās veido, pamatojoties uz lauku attīstības programmas īstenošanas, rezultātu, sākotnējā stāvokļa un ietekmes rādītāju kopējo sarakstu, kas ietverts vienotajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā VIII pielikumā, un citiem 62. panta 3. punktā minētajiem elementiem. Katrā lauku attīstības programmā precizē papildu rādītājus, kas atspoguļo valsts un/vai reģionālās vajadzības, apstākļus un mērķus, kas raksturīgi programmas darbības teritorijai. Rādītāju noteikšanai savākto datu izvēles pamatā varētu būt standarti, kas izstrādāti Zemes novērojumu sistēmu globālajā sistēmā (GEOSS), vai Kopienas projektos, piemēram, Globālajā monitoringā par vidi un drošību (GMES).
12.2. Paredzamais uzraudzības komitejas sastāvs
13. Noteikumi, lai nodrošinātu informācijas izplatīšanu par programmu
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 76. pants)
Aprakstīt komunikāciju plānu un elementus, kas ietverti šīs regulas 58. pantā un tās VI pielikumā
13.1. darbības, kas paredzētas, lai potenciālos atbalsta saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos, sociālos un vides partnerus, struktūras, kas nodarbojas ar vienlīdzības veicināšanu starp vīriešiem un sievietēm, un nevalstiskas organizācijas informētu par programmas sniegtajām iespējām un noteikumiem par piekļuvi programmas finansējumam,
13.2. darbības, kas paredzētas, lai atbalsta saņēmējus informētu par Kopienas ieguldījumu,
13.3. darbības, lai plašu sabiedrību informētu par Kopienas nozīmi programmās un to rezultātiem.
14. Partneri, kuri izraudzīti apspriešanās nolūkos, un apspriešanās rezultāti
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 6. pants un 16. panta j) punkts)
14.1. Partneri, kuri izraudzīti apspriešanās nolūkos
Saraksts, kurā iekļautas kompetentās reģionālās, vietējās iestādes un citas valsts iestādes, ekonomiskie un sociālie partneri un jebkuras citas attiecīgas, civilo sabiedrību pārstāvošas struktūras, nevalstiskās organizācijas, tostarp vides organizācijas, un par vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu atbildīgas struktūras, ar kurām notikušas apspriešanās.
14.2. Apspriešanās rezultāti
Iesniegt apspriešanās rezultātu kopsavilkumu, ietverot apspriešanās datumus un laiku, kas atvēlēts komentāru sniegšanai un līdzdarbībai programmas sagatavošanā, un norādīt pakāpi, līdz kādai saņemtie atzinumi un ieteikumi ir ņemti vērā.
15. Vīriešu un sieviešu līdztiesība un nediskriminācija
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 8. pants)
15.1. Aprakstīt, kā vīriešu un sieviešu līdztiesība tiks veicināta dažādos programmas īstenošanas posmos (izstrāde, īstenošana, uzraudzība un novērtēšana).
15.2. Aprakstīt, kā dažādos programmas īstenošanas posmos tiek novērsta jebkāda diskriminācija, kuras pamatā ir dzimums, rase vai etniskā izcelsme, reliģiskā piederība vai pārliecība, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija.
16. Tehniskās palīdzības darbības
(Regulas (EK) Nr. 1698/2005 66. panta 2. punkts un 68. pants)
16.1. Apraksts, kurā iekļauj programmas atbalstam veiktās sagatavošanas, pārvaldības, uzraudzības, novērtēšanas, informēšanas un kontroles darbības, ko finansē no tehniskās palīdzības līdzekļiem
16.2. Valsts lauku tīkls
— |
to organizāciju un pārvaldes iestāžu saraksts, kas iesaistītas lauku attīstībā un veidos daļu no valsts lauku tīkla, |
— |
valsts lauku tīkla izveidošanas procedūra un grafiks, |
— |
apkopojošs to galveno darbības kategoriju apraksts, kas jāuzņemas valsts lauku tīklam. Šīs darbības veidos pamatu rīcības plānam, kas jāizstrādā vadošajai iestādei un jāatbalsta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
— |
summa, kas atvēlēta valsts lauku tīkla izveidošanai un darbībai un rīcības plāna īstenošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu. Šīs summas ietvaros jānošķir daļa, kas atvēlēta struktūrai, kura vajadzīga tīkla darbības nodrošināšanai, un daļa, kas atvēlēta rīcības plāna īstenošanai. Programmā jāietver noteikumi, kas nodrošina, ka minētajā a) apakšpunktā noteiktā summas daļa ar laiku pārmērīgi nepieaugs. |
B. ĪPAŠAS PROGRAMMAS VALSTS LAUKU TĪKLIEM (SASKAŅĀ AR 41. PANTA 3. UN 5. PUNKTU)
Ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 66. panta 3. punkta otro daļu dalībvalstis kopā ar reģionālajām programmām iesniedz apstiprināšanai īpašu programmu valsts lauku tīklu izveidošanai un darbībai, šajās programmās jāietver šādi elementi:
a) |
to organizāciju un vadošo iestāžu saraksts, kas iesaistītas lauku attīstībā un veidos daļu no valsts lauku tīkla; |
b) |
valsts lauku tīkla izveidošanas procedūra un grafiks; |
c) |
apkopojošs to galveno darbības kategoriju apraksts, kas jāuzņemas valsts lauku tīklam. Šīs darbības veidos pamatu rīcības plānam, kas jāizstrādā vadošajai iestādei un jāatbalsta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. panta 2. punkta b) apakšpunktu; |
d) |
summa, kas paredzēta valsts lauku tīkla izveidošanai un darbībai un rīcības plāna īstenošanai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, un ELFLA ieguldījuma sadalījums pa gadiem, kam jābūt saderīgam ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 1. punktu; |
e) |
finanšu tabula visam programmas plānošanas laika posmam turpmāk norādītajā formātā (aktuālajās cenās euro):
|
f) |
izraudzītās kompetentās iestādes un atbildīgās institūcijas; |
e) |
uzraudzības un novērtēšanas sistēmas apraksts, kā arī uzraudzības komitejas paredzamais sastāvs. |
(1) OV L 55, 25.2.2006., 20. lpp.
(2) OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.
(3) OJ L 197, 21.7.2001, 30 lpp.
(4) OV L 243, 6.9.2006., 6. lpp.
(5) Sīkāka informācija par Direktīvu 2000/60/EK tiks sniegta vēlāk.
(6) Dalībvalstīm, kurās ir konverģences un nekonverģences reģioni.
(7) Ciktāl lauku attīstības programma attiecas uz dažādiem reģionu veidiem un ELFLA līdzfinansējuma likmes ir diferencētas, 6.2. tabulu jāaizpilda attiecībā uz katru reģionu veidu: konverģences mērķa reģioni, attālākie reģioni un nelielās Egejas jūras salas, citi reģioni.
(8) Lai pārbaudītu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1698/2005 17. pantam, attiecībā uz 4. asij piešķirtajiem kopējiem līdzekļiem to sadalei starp asīm piemēros principu, kas atkarīgs no vietējās attīstības stratēģijām.
(9) OV L 325, 28.10.2004., 4. lpp.
(10) OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.
(11) OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.
(12) OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.
(13) Attiecīgi norādīt:
— |
pasākumiem saskaņā ar de minimis regulu – “Jebkurš atbalsts, kas piešķirts šā pasākuma ietvaros, būs atbilstīgs de minimis Regulai (EK) Nr.[ …]”, |
— |
apstiprinātām atbalsta shēmām – atsauci uz Komisijas lēmumu par valsts atbalsta apstiprināšanu, iekļaujot valsts atbalsta numuru un apstiprinājuma vēstules atsauces numuru, |
— |
grupāli atbrīvotam atbalstam – atsauci uz konkrēto grupālā atbrīvojuma regulu un reģistrācijas numuru, |
— |
citiem pašreizējiem atbalsta pasākumiem:
|
III PIELIKUMS
ATBALSTS RAŽOTĀJU GRUPĀM MALTĀ
Atbalsts ražotāju grupas izveidei (Minimālā summa, kas minēta 25. panta 2. punktā)
Euro |
Gads |
63 000 |
1. gads |
63 000 |
2. gads |
63 000 |
3. gads |
60 000 |
4. gads |
50 000 |
5. gads |
IV PIELIKUMS
APDRAUDĒTO ŠĶIRŅU KRITISKĀS ROBEŽAS (MINĒTAS 27. PANTA 4. PUNKTĀ)
Lauksaimniecības dzīvnieku sugas, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu |
Kritiskās robežas, kuras nesasniegušas vietējās šķirnes izmantošanu lauksaimniecībā uzskata par apdraudētu (sieviešu dzimuma vaislas dzīvnieku skaits (1)) |
Liellopi |
7 500 |
Aitas |
10 000 |
Kazas |
10 000 |
Zirgi |
5 000 |
Cūkas |
15 000 |
Putni |
25 000 |
(1) Visām dalībvalstīm aprēķinātais vienas šķirnes sieviešu dzimuma vaislas dzīvnieku skaits, kurus var izmantot tīršķirnes pavairošanai un kuri reģistrētas ciltsgrāmatā, ko uztur apstiprināta audzēšanas organizācija, kuru dalībvalsts atzinusi atbilstīgi Kopienas zootehniskajiem tiesību aktiem.
V PIELIKUMS
TABULA DZĪVNIEKU SKAITA KONVERTĒŠANAI MĀJLOPU VIENĪBĀS (MINĒTA 27. PANTA 13. PUNKTĀ)
Buļļi, govis un citi liellopi, kas vecāki par diviem gadiem, zirgi, kas vecāki par sešiem mēnešiem |
1,0 MV |
Liellopi vecumā no sešiem mēnešiem līdz diviem gadiem |
0,6 MV |
Liellopi, kas nav vecāki par sešiem mēnešiem |
0,4 MV |
Aitas |
0,15 MV |
Kazas |
0,15 MV |
Vaislas sivēnmātes >50 kg |
0,5 MV |
Citas cūkas |
0,3 MV |
Dējējvistas |
0,014 MV |
Citi mājputni |
0,003 MV |
VI PIELIKUMS
INFORMĀCIJA UN REKLĀMA PAR ELFLA SNIEGTO PALĪDZĪBU (SASKŅĀ AR 58. PANTA 3. PUNKTU)
1. Informācijas pasākumi potenciālajiem atbalsta saņēmējiem un atbalsta saņēmējiem
1.1. Informācijas pasākumi potenciālajiem atbalsta saņēmējiem
Lai nodrošinātu pārredzamību, vadošā iestādes pēc iespējas saprotamā veidā izplata informāciju par finansēšanas iespējām, kas izriet no Kopienas un dalībvalstu kopīgā atbalsta lauku attīstības programmām.
Šajā nolūkā vadošā iestāde nodrošina, ka lauku attīstības programmu plaši publisko kopā ar sīku informāciju par ELFLA finanšu ieguldījumiem un ka to piegādā visiem ieinteresētajiem pieteikuma iesniedzējiem.
Vadošā iestāde sniedz potenciālajiem atbalsta saņēmējiem skaidru, sīku un aktualizētu informāciju par
a) |
administratīvajām procedūrām, kas jāievēro, lai varētu saņemt finansējumu lauku attīstības programmas ietvaros; |
b) |
finansējuma pieteikumu izskatīšanas procedūrām; |
c) |
nosacījumiem par tiesībām pretendēt uz atbalstu un/vai kritērijiem finansējamo projektu atlasei un novērtēšanai; |
d) |
valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa kontaktpersonu vārdiem vai kontaktiestādēm, kuras var izskaidrot, kā darbojas lauku attīstības programmas, un darbību atlases un novērtēšanas kritērijus. |
Vadošā iestāde nodrošina, ka struktūras, kas var darboties kā informācijas sniedzēji, tiek iesaistītas potenciālo atbalsta saņēmēju informācijas pasākumos, un tās jo īpaši ir:
a) |
vietējās un reģionālās iestādes; |
b) |
profesionālās organizācijas; |
c) |
ekonomiskie un sociālie partneri; |
d) |
nevalstiskās organizācijas, jo īpaši struktūras, kas veicina vīriešu un sieviešu līdztiesību, un struktūras, kas nodarbojas ar vides aizsardzību; |
e) |
Eiropas informācijas centri; |
f) |
Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs. |
Vadošā iestāde informē potenciālos atbalsta saņēmējus par 2.1. punktā paredzēto publicēšanu.
1.2. Informācijas pasākumi atbalsta saņēmējiem
Vadošā iestāde nodrošina, ka paziņojumā par atbalsta piešķiršanu ietver informāciju atbalsta saņēmējiem, ka darbību finansē no programmas, kuru līdzfinansē ELFLA, un par lauku attīstības programmas attiecīgo prioritāro asi.
2. Informācijas un reklāmas pasākumi sabiedrībai
Lauku attīstības programmas vadošā iestāde un atbalsta saņēmēji veic visu nepieciešamo, lai saskaņā ar šo regulu sabiedrībai sniegtu informāciju un reklāmu par pasākumiem, ko finansē lauku attīstības programmas ietvaros.
2.1. Vadošo iestāžu pienākumi
Vadošā iestāde informē sabiedrību par to, ka Komisija ir pieņēmusi lauku attīstības programmu, par programmas atjaunināšanu, galvenajiem sasniegumiem tās īstenošanā un par tās slēgšanu.
Sākot ar 2008. gadu vadošā iestāde vismaz reizi gadā publicē, elektroniski vai citādā veidā, to atbalsta saņēmēju sarakstu, kuri saņem atbalstu no lauku attīstības programmām, darbību nosaukumus un valsts ieguldījuma summas, kas piešķirtas šīm darbībām.
Vadošā iestāde īsteno informācijas pasākumus, izmantojot visus plašsaziņas līdzekļus attiecīgajā teritoriālajā mērogā. Tajos ietilpst arī komunikācijas kampaņas, publikācijas papīra formātā un elektroniskas publikācijas, kā arī jebkurš cits par piemērotu uzskatāms līdzeklis.
Sabiedrības informēšanas pasākumos ietver 3.1. punktā norādītos elementus.
2.2. Atbalsta saņēmēju pienākumi
Ja saskaņā ar lauku attīstības programmu īstenotas darbības rezultātā veikto investīciju (piem., lauku saimniecībā vai pārtikas ražošanas uzņēmumā) kopējais apjoms pārsniedz EUR 50 000, atbalsta saņēmējs uzstāda informatīvu plāksni.
Vietās, kurās īsteno infrastruktūras projektus, kuru kopējās izmaksas pārsniedz EUR 500 000, ierīko informācijas stendu.
Informatīvu plāksni uzstāda arī 4. ass ietvaros finansēto vietējo rīcības grupu darbības vietās.
Uz informācijas stendiem un plāksnēm ir projekta/darbības apraksts un 3.1. punktā minētie elementi. Šai informācijai jāaizņem vismaz 25 % no informācijas stenda vai plāksnes.
3. Informācijas un reklāmas darbību tehniskais raksturojums
3.1. Devīze un logotips
Katra informācijas un reklāmas darbība ietver šādus elementus:
— |
Eiropas karogu, kas attēlots atbilstīgi 4. punktā noteiktajiem grafiskajiem standartiem, un Kopienas lomas izskaidrojumu, norādot šādu tekstu: “Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai: Eiropa investē lauku apvidos”. |
— |
Saistībā ar darbībām un pasākumiem, kurus finansē no Leader ass, izmanto arī Leader logotipu. |
3.2. Informācijas un komunikācijas materiāli
— |
Publikāciju (piemēram, bukletu, brošūru un informatīvu biļetenu) titullapā un plakātos par pasākumiem un darbībām, ko daļēji finansē ELFLA, skaidri norāda Kopienas līdzdalību, kā arī Kopienas simboliku, ja tiek lietota arī valsts vai reģiona simbolika. Publikācijās ietver atsauci uz struktūru, kas atbild par informācijas saturu, un uz vadošo iestādi, kas izraudzīta konkrētās palīdzības paketes īstenošanai. |
— |
Ja informāciju dara pieejamu ar elektronisko līdzekļu palīdzību (tīmekļa vietnēs, datubāzēs potenciālajiem atbalsta saņēmējiem) vai kā audiovizuālu materiālu, analoģiski piemēro pirmā ievilkuma nosacījumus. Izstrādājot komunikācijas plānu, jāpievērš pienācīga uzmanība jaunajām tehnoloģijām, kas ļauj ātri un efektīvi izplatīt informāciju un atvieglo dialogu ar plašu sabiedrību. |
Tīmekļa vietnēs attiecībā uz ELFLA:
— |
vismaz mājas lapā min ELFLA ieguldījumu; |
— |
iekļauj saiti uz Komisijas tīmekļa vietni par ELFLA. |
4. Instrukcijas simbolikas izveidošanai un standarta krāsu definīcija
4.1. Eiropas karogs
Simboliskais apraksts
Uz zilu debesu fona divpadsmit zelta zvaigznes veido apli, simbolizējot Eiropas tautu savienību. Zvaigžņu skaits ir nemainīgs, jo divpadsmit simbolizē pilnību un vienotību.
ELFLA finansētajos projektos zem Eiropas karoga novieto šā fonda nosaukumu.
Heraldikas apraksts
Uz debeszila fona divpadsmit zelta zvaigžņu aplis, to stūriem nesaskaroties.
Ģeometriskais apraksts
Simboliku veido zils taisnstūra karogs, kura platums ir pusotras reizes lielāks par augstumu. Divpadsmit zelta zvaigznes, kas izvietotas ar vienādu intervālu, veido neredzamu apli, kura centrs ir taisnstūra diagonāļu krustpunkts. Apļa rādiuss ir vienāds ar vienu trešdaļu no karoga augstuma. Katrai zvaigznei ir piecas virsotnes, kas atrodas uz tāda neredzama apļa perimetra, kura rādiuss ir vienāds ar vienu astoņpadsmito daļu no karoga augstuma. Visas zvaigznes ir novietotas stateniski, proti, ar vienu virsotni vertikāli un divām virsotnēm uz taisnas līnijas, kas veido taisnu leņķi pret mastu. Aplis ir novietots tā, ka zvaigznes atrodas tur, kur stundas pulksteņa ciparnīcā. Zvaigžņu skaits ir nemainīgs.
Krāsu apraksts
|
Simbolikā izmantotas šādas krāsas: PANTONE REFLEX BLUE taisnstūra virsmai; PANTONE YELLOW zvaigznēm. Starptautiskais PANTONE diapazons ir ļoti plaši piedāvāts un viegli pieejams pat neprofesionāļiem. |
|
Četru krāsu process: Ja izmanto četru krāsu procesu, nevar izmantot divas standarta krāsas. Tādēļ tās jārada no jauna, izmantojot četru krāsu procesa četras krāsas. PANTONE YELLOW iegūst, izmantojot 100 % “Process Yellow”. Sajaucot 100 % “Process Cyan” un 80 % “Process Magenta”, var iegūt toni, kas ir ļoti līdzīgs PANTONE REFLEX BLUE. Internets PANTONE REFLEX BLUE atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB:0/0/153 (heksadecimālais kods: 000099) un PANTONE YELLOW atbilst tīmekļa paletes krāsai RGB:255/204/0 (heksadecimālais kods: FFCC00). |
Vienkrāsas reproducēšanas process |
|
Ja pieejama tikai melnā krāsa, taisnstūra kontūrai jābūt melnai un zvaigznēm melnām uz balta fona. |
|
Ja pieejama tikai zilā krāsa (tai noteikti jābūt Reflex Blue), izmantojiet to 100 %, attēlojot baltas zvaigznes uz 100 % zila fona. |
|
Reproducēšana uz krāsaina fona |
|
Simboliku ir ieteicams attēlot uz balta fona. Centieties izvairīties no daudzkrāsaina fona, jo īpaši, ja tās nesader ar zilo krāsu. Ja fonam obligāti jābūt daudzkrāsainam, izveidojiet apkārt taisnstūrim baltu malu, kas ir vienāda ar 1/25 no taisnstūra augstuma. |
|
4.2. Leader logotips
VII PIELIKUMS
A. LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMU GADA PROGRESA ZIŅOJUMU STRUKTŪRA UN SATURS (60. PANTS)
1. Izmaiņas vispārējos apstākļos (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. panta 2. punkta a) apakšpunkts)
— |
izmaiņas vispārējos apstākļos, kas tieši ietekmē programmas īstenošanas apstākļus (proti, izmaiņas tiesību aktos vai neparedzēti sociāli ekonomiski notikumi); |
— |
izmaiņas Kopienas un valsts politikā, kas ietekmē ELFLA un citu finanšu instrumentu savstarpējo saskanību. |
2. Programmas virzība saistībā ar izvirzītajiem mērķiem, pamatojoties uz īstenošanas un rezultātu rādītājiem (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. panta 2. punkta b) apakšpunkts)
Sniedz sasniegumu analīzi, to novērtēšanai izmantojot uzraudzības rādītājus, tostarp kvalitatīvu analīzi par virzību saistībā ar sākotnēji izvirzītajiem mērķiem. Izmanto šīs regulas VIII pielikumā iekļauto rādītāju sarakstu (īstenošanas un rezultātu rādītājus). Bez šiem rādītājiem, kas veido daļu no vienotās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas, iekļauj arī programmas papildu rādītājus, lai efektīvi uzraudzītu virzību uz tās mērķiem.
3. Programmas finansiālā īstenošana, katram pasākumam pievienojot paziņojumu par atbalsta saņēmējiem samaksātiem izdevumiem; ja programma attiecas uz reģioniem, kuros var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, izdevumus norāda atsevišķi (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. panta 2. punkta c) apakšpunkts)
Tabulā, kurā apkopotas ziņas par programmas finansiālo īstenošanu, jābūt vismaz šādai informācijai:
Euro |
||||
Asis/pasākumi |
Gada maksājumi – gads N |
Kumulatīvie maksājumi no 2007. gada līdz gadam N |
||
1. ass |
||||
Pasākums 111
|
|
|
||
Pasākums …
|
|
|
||
1. ass kopā
|
|
|
||
2. ass |
||||
Pasākums 211
|
|
|
||
Pasākums …
|
|
|
||
2. ass kopā
|
|
|
||
3. ass |
||||
Pasākums 311
|
|
|
||
Pasākums …
|
|
|
||
3. ass kopā
|
|
|
||
4. ass |
||||
Pasākums 411
|
|
|
||
Pasākums 4…
|
|
|
||
4. ass kopā
|
|
|
||
Tehniskā palīdzība
|
|
|
||
Programma kopā
|
|
|
Sagatavo atsevišķu tabulu ar tādu pašu izkārtojumu par reģioniem, uz kuriem attiecas konverģences mērķis, kā arī atsevišķu programmas līmenī konsolidētu tabulu par programmām, kas aptver gan konverģences, gan nekonverģences reģionus.
4. Kopsavilkums par notiekošām novērtēšanas darbībām, ko veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 86. panta 3. punktu (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. panta 2. punkta d) apakšpunkts)
Kopsavilkums par notiekošām novērtēšanas darbībām, ko veic, pamatojoties uz ziņojumu uzraudzības komitejai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 86. panta 3. punktu, ietverot darbības, kas ir jo īpaši saistītas ar elementiem, kas izklāstīti minētās regulas 84. panta 5. punktā un 86. panta 1. un 2. punktā.
5. Vadošās iestādes un uzraudzības komitejas veiktie pasākumi, lai nodrošinātu programmas īstenošanas kvalitāti un efektivitāti (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. panta 2. punkta e) apakšpunkts), jo īpaši:
i) |
uzraudzības un novērtēšanas pasākumi |
ii) |
lielāko programmas pārvaldības problēmu kopsavilkums un visi veiktie pasākumi, tostarp pasākumi saistībā ar piezīmēm, kas izteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 83. pantu |
iii) |
tehniskās palīdzības izmantošana Ja programmā ir ietverta tehniskā palīdzība valsts lauku tīklu izveidošanai un darbībai, gada progresa ziņojumā apraksta procedūras tīkla izveidei un darbības nodrošināšanai un rīcības plāna īstenošanas gaitu. Norāda arī, kā tika veikti izdevumi (nošķirot elementus uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. panta 2. punktā a) un b) apakšpunkts). |
iv) |
veiktie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka informāciju par programmu izplata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 76. pantu |
Ziņojumā iekļauj kopsavilkumu par informācijas un reklāmas pasākumiem, kas veikti, lai sniegtu informāciju par lauku attīstības programmu saskaņā ar šīs regulas 58. pantu un tās VI pielikumu.
6. Paziņojums par atbilstību Kopienas politikai saistībā ar atbalstu, tostarp norādot konstatētās problēmas un to novēršanai pieņemtos pasākumus (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. panta 2. punkta f) apakšpunkts)
Atbilstība Kopienas tiesību aktiem jo īpaši ietver tādus aspektus kā konkurences, publiskā iepirkuma, vides aizsardzības un uzlabošanas un dzimumu vienlīdzības un nediskriminēšanas veicināšanas noteikumu ievērošana.
7. Attiecīgā gadījumā tāda atbalsta atkārtota izmantošana, kas atgūts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 33. pantu (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. panta 2. punkta g) apakšpunkts)
B. FORMA, KĀDĀ SAGATAVO GADA PROGRESA ZIŅOJUMUS PAR ĪPAŠĀM PROGRAMMĀM, KAS IETVER VALSTS LAUKU TĪKLUS (“VLT”) (60. PANTS)
Ja dalībvalstis izmanto Regulas (EK) Nr. 1698/2005 66. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto iespēju, gada progresa ziņojumos par īpašajām programmām ietver
a) |
tīkla izveides un darbības procedūru aprakstu; |
b) |
rīcības plāna īstenošanas gaitu; |
c) |
finanšu tabulu, kurā atspoguļo programmas finansiālo īstenošanu un nošķir tos elemetus uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts:
|
d) |
attiecīgā gadījumā informāciju, kas ietverta šā pielikuma A daļas 4. līdz 7. punktā. |
VIII PIELIKUMS
SĀKOTNĒJĀ STĀVOKĻA, ĪSTENOŠANAS, REZULTĀTU UN IETEKMES KOPĪGO RĀDĪTĀJU SARAKSTS
I. SĀKOTNĒJĀ STĀVOKĻA KOPĪGIE RĀDĪTĀJI
1. Sākotnējā stāvokļa rādītāji, kas saistīti ar mērķiem
ASS |
|
Rādītājs |
Horizontāli |
(1) 1 |
Ekonomiskā attīstība |
(1) 2 |
Nodarbinātības līmenis |
|
(1) 3 |
Bezdarbs |
|
1. ASS, Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana |
(1) 4 |
Apmācība un izglītība lauksaimniecībā |
5 |
Vecuma struktūra lauksaimniecībā |
|
(1) 6 |
Darba ražīgums lauksaimniecībā |
|
7 |
Bruto pamatkapitāla veidošana lauksaimniecībā |
|
8 |
Nodarbinātības attīstība primārajā sektorā |
|
9 |
Ekonomiskā attīstība primārajā sektorā |
|
(1) 10 |
Darba ražīgums pārtikas rūpniecībā |
|
11 |
Bruto pamatkapitāla veidošana pārtikas rūpniecībā |
|
12 |
Nodarbinātības attīstība pārtikas rūpniecībā |
|
13 |
Ekonomiskā attīstība pārtikas rūpniecībā |
|
(1) 14 |
Darba ražīgums mežsaimniecībā |
|
15 |
Bruto pamatkapitāla veidošana mežsaimniecībā |
|
16 |
Daļēji naturālās saimniekošanas nozīme jaunajās dalībvalstīs |
|
2. ASS, Vides un lauku vides uzlabošana ar zemes apsaimniekošanas palīdzību |
(1) 17 |
Bioloģiskā daudzveidība. Lauksaimniecības putnu populācija |
(1) 18 |
Bioloģiskā daudzveidība. Lauksaimniecības un meža zeme ar lielu dabas vērtību |
|
19 |
Bioloģiskā daudzveidība. Koku sugu sastāvs |
|
(1) 20 |
Ūdens kvalitāte. Kopējais barības vielu līdzsvars |
|
21 |
Ūdens kvalitāte. Piesārņojums ar nitrātiem un pesticīdiem |
|
22 |
Augsne. Teritorijas, kurās pastāv augsnes erozijas risks |
|
23 |
Augsne. Bioloģiskā lauksaimniecība |
|
(1) 24 |
Klimata pārmaiņas. Atjaunojamās enerģijas resursu ražošana lauksaimniecībā un mežsaimniecībā |
|
25 |
Klimata pārmaiņas. Lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība, kas atvēlēta atjaunojamās enerģijas resursu ražošanai |
|
26 |
Klimata pārmaiņas/gaisa kvalitāte: Gāzu emisija lauksaimniecībā |
|
3. ASS, Dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un ekonomisko aktivitāšu dažādošanas veicināšana |
(1) 27 |
Lauksaimnieki ar citu ienesīgu nodarbošanos |
(1) 28 |
Nodarbinātības attīstība ar lauksaimniecību nesaistītā nozarē |
|
(1) 29 |
Ekonomiskā attīstība ar lauksaimniecību nesaistītā nozarē |
|
(1) 30 |
Pašnodarbinātības attīstība |
|
31 |
Tūrisma infrastruktūra lauku apvidos |
|
(1) 32 |
Interneta ieviešana lauku apvidos |
|
(1) 33 |
Pakalpojumu nozares attīstība |
|
34 |
Migrācijas saldo |
|
(1) 35 |
Mūžizglītība lauku apvidos |
|
Leader |
(1) 36 |
Vietējo rīcības grupu izveidošana |
2. Sākotnējā stāvokļa rādītāji, kas saistīti ar kontekstu
ASS |
|
Rādītājs |
Horizontāli |
1 |
Lauku apvidu izraudzīšanās |
2 |
Lauku apvidu nozīmīgums |
|
1. ASS, Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana |
3 |
Lauksaimniecības zemes izmantošana |
4 |
Lauku saimniecības struktūra |
|
5 |
Mežsaimniecības struktūra |
|
6 |
Meža ražība |
|
2. ASS, Vides un lauku vides uzlabošana ar zemes apsaimniekošanas palīdzību |
7 |
Zemsedze |
8 |
Mazāk labvēlīgie apgabali |
|
9 |
Ekstensīvās lauksaimniecības teritorijas |
|
10 |
Natura 2000 teritorijas |
|
11 |
Bioloģiskā daudzveidība. Aizsargājamie meži |
|
12 |
Mežu teritorijas attīstība |
|
13 |
Meža ekosistēmas veselība |
|
14 |
Ūdens kvalitāte |
|
15 |
Ūdens izmantošana |
|
16 |
Meži ar aizsargfunkciju, galvenokārt augsnes un ūdens aizsardzībai |
|
3. ASS, Dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un ekonomisko aktivitāšu dažādošanas veicināšana |
17 |
Iedzīvotāju blīvums |
18 |
Vecuma struktūra |
|
19 |
Ekonomikas struktūra |
|
20 |
Nodarbinātības struktūra |
|
21 |
Ilglaicīgs bezdarbs |
|
22 |
Izglītības sasniegumi |
|
23 |
Interneta infrastruktūra |
II. ĪSTENOŠANAS KOPĪGIE RĀDĪTĀJI
1. ASS LAUKSAIMNIECĪBAS UN MEŽSAIMNIECĪBAS NOZARES KONKURĒTSPĒJAS UZLABOŠANA
Kods |
Pasākums |
Īstenošanas rādītāji (2) |
||||||
111 |
Arodmācības un informācijas pasākumi |
|
||||||
112 |
Atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem |
|
||||||
113 |
Priekšlaicīga pensionēšanās |
|
||||||
114 |
Konsultāciju pakalpojumu izmantošana |
|
||||||
115 |
Apsaimniekošanas, atbalsta un konsultāciju pakalpojumu izveidošana |
|
||||||
121 |
Lauku saimniecību modernizācija |
|
||||||
122 |
Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana |
|
||||||
123 |
Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana |
|
||||||
124 |
Sadarbība jaunu lauksaimniecības un pārtikas nozares, kā arī mežsaimniecības nozares produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādē |
|
||||||
125 |
Ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību, un pielāgošanu saistītā infrastruktūra |
|
||||||
126 |
Dabas katastrofās iznīcinātā lauksaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošana un atbilstīgu preventīvu darbību ieviešana |
|
||||||
131 |
Atbilstība standartiem, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti |
|
||||||
132 |
Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās |
|
||||||
133 |
Informācijas un reklāmas aktivitātes |
|
||||||
141 |
Daļēji naturālās lauku saimniecības |
|
||||||
142 |
Ražotāju grupas |
|
2. ASS VIDES UN LAUKU VIDES UZLABOŠANA AR ZEMES APSAIMNIEKOŠANAS PALĪDZĪBU
Kods |
Pasākums |
Īstenošanas rādītāji (3) |
||||||||||
211 |
Maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu teritorijās |
|
||||||||||
212 |
Maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem teritorijās, kas nav kalnu teritorijas |
|
||||||||||
213 |
Natura 2000 maksājumi un maksājumi, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK |
|
||||||||||
214 |
Agrovides maksājumi |
|
||||||||||
215 |
Dzīvnieku labturības maksājumi |
|
||||||||||
216 |
Neienesīgas investīcijas |
|
||||||||||
221 |
Lauksaimniecības zemes pirmreizēja apmežošana |
|
||||||||||
222 |
Agromežsaimniecības sistēmu pirmreizēja izveidošana uz lauksaimniecības zemes |
|
||||||||||
223 |
Lauksaimniecībā neizmantojamās zemes pirmreizēja apmežošana |
|
||||||||||
224 |
Natura 2000 maksājumi |
|
||||||||||
225 |
Meža vides maksājumi |
|
||||||||||
226 |
Mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un preventīvo darbību ieviešana |
|
||||||||||
227 |
Neienesīgas investīcijas |
|
3. ASS DZĪVES KVALITĀTES UZLABOŠANA LAUKU APVIDOS UN EKONOMISKO AKTIVITĀŠU DAŽĀDOŠANAS VEICINĀŠANA
Kods |
Pasākums |
Īstenošanas rādītāji (4) |
||||||
311 |
Ar lauksaimniecību nesaistītu darbību dažādošana |
|
||||||
312 |
Uzņēmējdarbības uzsākšana un attīstība |
|
||||||
313 |
Tūrisma aktivitāšu veicināšana |
|
||||||
321 |
Pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem |
|
||||||
322 |
Ciematu atjaunošana un attīstība |
|
||||||
323 |
Lauku mantojuma saglabāšana un atjaunošana |
|
||||||
331 |
Apmācība un informēšana |
|
||||||
341 |
Prasmju apguve, aktivizēšana un vietējo attīstības stratēģiju īstenošana |
|
4. ASS LEADER
Kods |
Pasākums |
Īstenošanas rādītāji (5) |
|||||||||||||||||||
41 |
Vietējo attīstības stratēģiju īstenošana
|
|
|||||||||||||||||||
421 |
Sadarbības projektu īstenošana |
|
|||||||||||||||||||
431 |
Vietējo rīcības grupu darbības nodrošināšana, prasmju apguve un teritorijas aktivizēšana, kā minēts 59. pantā |
|
III. REZULTĀTU KOPĪGIE RĀDĪTĀJI
Ass/Mērķis |
Rādītājs |
||||||||||||
Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana |
|
||||||||||||
Vides un lauku vides uzlabošana ar zemes apsaimniekošanas palīdzību |
|
||||||||||||
Dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un ekonomisko aktivitāšu dažādošanas veicināšana |
|
IV. IETEKMES KOPĪGĪGIE RĀDĪTĀJI
|
Rādītājs |
1 |
Ekonomiskā izaugsme |
2 |
Darbavietu radīšana |
3 |
Darba ražīgums |
4 |
Bioloģiskās daudzveidības atjaunošana |
5 |
Lauksaimniecības zemes un mežu augstvērtības uzturēšana |
6 |
Ūdens kvalitātes uzlabošana |
7 |
Ieguldījums cīņā pret klimata pārmaiņām |
(1) Attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 11. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētajiem valsts stratēģijas un stratēģiskās uzraudzības LEAD rādītājiem.
(2) Par katru pasākumu sniedz informāciju par saņemto pieteikumu skaitu un atbalstīto pieteikumu skaitu.
(3) Par katru pasākumu sniedz informāciju par saņemto pieteikumu skaitu un atbalstīto pieteikumu skaitu.
(4) Par katru pasākumu sniedz informāciju par saņemto pieteikumu skaitu un atbalstīto pieteikumu skaitu.
(5) Par katru pasākumu sniedz informāciju par saņemto pieteikumu skaitu un atbalstīto pieteikumu skaitu
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/74 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1975/2006
(2006. gada 7. decembris),
ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1), un jo īpaši tās 51. panta 4. punktu, 74. panta 4. punktu un 91. pantu,
tā kā:
(1) |
Pieredze rāda, ka integrētā administrēšanas un kontroles sistēma (turpmāk tekstā “IAKS”), kas paredzēta II sadaļas 4. nodaļā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (2), apliecinājusi, ka tā ir efektīvs un iedarbīgs līdzeklis tiešo maksājumu shēmu ieviešanai. Tādēļ attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 IV sadaļas I nodaļas 2. iedaļas 2. ass ar platību un dzīvniekiem saistītajiem pasākumiem administrēšanas un pārbaudes noteikumos, kā arī noteikumos par samazinājumu un izslēgšanu, ja ir viltotas deklarācijas attiecībā uz šādiem pasākumiem, būtu jāievēro principi, kas izklāstīti IAKS un jo īpaši Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3). |
(2) |
Tomēr attiecībā uz dažām atbalsta shēmām saskaņā ar 2. asi un līdzīgam atbalstam saskaņā ar 4. asi, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 IV sadaļas I nodaļas 2. iedaļā, administrēšanas un pārbaudes noteikumi ir jāpielāgo šo atbalsta shēmu īpatnībām. Tas attiecas arī uz atbalsta shēmām, kas izklāstītas minētās regulas 1. un 3. iedaļas 1. un 3. asī un līdzīgam atbalstam saskaņā ar 4. asi. Tādēļ šīm atbalsta shēmām ir jāizstrādā īpaši noteikumi. |
(3) |
Lai nodrošinātu, ka visu valstu pārvaldes iestādes var organizēt efektīvu integrētu pārbaudi visās jomās, kurās tiek prasīts maksājums saskaņā ar 2. asi, no vienas puses, un platībatkarīgajās atbalsta shēmās, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 796/2004, no otras puses, maksājuma pieprasījumi platībatkarīgā atbalsta pasākumos saskaņā ar 2. asi būtu jāiesniedz tajā pašā termiņā kā vienotais pieteikums, kas paredzēts minētās regulas II daļas II sadaļas I nodaļā. Taču vajadzīgo administratīvo pasākumu īstenošanai jāpiešķir pārejas periods. |
(4) |
Lai pārbaudes būtu preventīvas, maksājumus principā nevajadzētu veikt, pirms nav pabeigta atbalsta pieteikumu pārbaude. Tomēr, kad ir pabeigtas administratīvās pārbaudes, ir lietderīgi atļaut zināma apjoma maksājumus. Nosakot šo apjomu, būtu jāņem vērā pārmaksājuma risks. |
(5) |
Šajā regulā paredzētajos pārbaudes noteikumos būtu jāņem vērā 2. ass pasākumu īpatnības. Tādēļ būtu jānosaka īpaši noteikumi. |
(6) |
Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 51. pantam uz maksājumiem par dažiem minētajā regulā paredzētajiem pasākumiem attiecināja savstarpējās atbilstības ievērošanu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļas 1. nodaļā. Tādēļ ir lietderīgi saskaņot savstarpējās atbilstības noteikumus ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 796/2004 noteikumiem. |
(7) |
Jāveic ieguldījumu ex post pārbaudes, lai pārbaudītu, vai tiek ievērots Regulas (EK) Nr. 1698/2005 72. panta 1. punkts, un lai nodrošinātu, ka darbības ir veiktas pienācīgi un ka ieguldījums nav nelikumīgi finansēts no dažādiem valsts vai Kopienas avotiem. Būtu jāprecizē šādu pārbaužu pamats un saturs. |
(8) |
Ir vajadzīgi īpaši noteikumi, lai noteiktu atbildību par pārbaudi vietējām rīcības grupām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. pantā un ko apstiprinājušas dalībvalstis. |
(9) |
Lai Komisija varētu izpildīt savas saistības attiecībā uz pasākumu pārvaldību, dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par veikto pārbaužu skaitu un to rezultātiem. |
(10) |
Visiem Kopienas vai valsts tiesību aktos vai lauku attīstības programmās noteiktajiem atbilstības kritērijiem ir jābūt kontrolējamiem saskaņā ar pārbaudāmiem rādītājiem. |
(11) |
Dalībvalstis var izmantot no citiem dienestiem vai organizācijām saņemtus pierādījumus, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti atbilstības kritēriji. Tomēr tām vajadzētu pārliecināties, ka attiecīgais dienests vai organizācija savā darbībā ievēro standartu, kas ir pietiekams, lai pārbaudītu atbilstības kritēriju ievērošanu. |
(12) |
Būtu jāievieš daži vispārēji pārbaudes principi, kas attiektos uz Kopienas tiesībām veikt pārbaudes. |
(13) |
Dalībvalstīm jānodrošina, ka 6. pantā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) minētajām maksājumu aģentūrām ir pietiekama informācija par pārbaudēm, ko veikuši citi dienesti vai iestādes, lai izpildītu minētajā regulā noteiktos pienākumus. |
(14) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauku attīstības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I DAĻA
Darbības joma un vispārīgi noteikumi
1. pants
Darbības joma
Šajā regulā ir sīki izstrādāti noteikumi par pārbaudes procedūrām un savstarpējo atbilstību attiecībā uz lauku attīstības atbalsta pasākumiem, kas noteikti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1698/2005.
2. pants
Regulas (EK) Nr. 796/2004 piemērošana
Neskarot īpašus šīs regulas noteikumus, Regulas (EK) Nr. 796/2004 5., 22., 23., 69. un 73. pantu piemēro mutatis mutandis.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
a) |
“atbalsta pieteikums” ir pieteikums, kas iesniegts atbalsta saņemšanai vai ietveršanai shēmā; |
b) |
“maksājuma pieprasījums” ir pieteikums, ko saņēmējs iesniedz valsts iestādēm maksājuma veikšanai. |
4. pants
Atbalsta pieteikumi un maksājuma pieprasījumi
1. Neskarot īpašus šīs regulas noteikumus, dalībvalstis nosaka attiecīgu atbalsta pieteikuma iesniegšanas procedūru.
2. Attiecībā uz daudzgadu saistību pasākumiem saņēmējs iesniedz ikgadēju maksājuma pieprasījumu.
Tomēr dalībvalstis var atteikties no prasības iesniegt fiziskus ikgadējus maksājuma pieprasījumus, ja tās ievieš efektīvu alternatīvu procedūru, lai veiktu attiecīgi 11. vai 26. pantā paredzētās pārbaudes.
3. Atbalsta pieteikumus un maksājuma pieprasījumus pēc to iesniegšanas var jebkurā laikā koriģēt, ja kompetentā iestāde konstatē acīmredzamu kļūdu.
5. pants
Pārbaudes vispārējie principi
1. Neskarot šīs regulas īpašus noteikumus, dalībvalstis nodrošina, ka visi Kopienas vai dalībvalstu tiesību aktos vai lauku attīstības programmās noteiktie atbilstības kritēriji ir kontrolējami saskaņā ar pārbaudāmiem rādītājiem, ko nosaka dalībvalstis.
2. Ja iespējams, pārbaudes uz vietas, kas paredzētas 12., 20. un 27. pantā, un citas pārbaudes, kas paredzētas Kopienas tiesību aktos attiecībā uz lauksaimniecības subsīdijām, veic vienā un tajā pašā laikā.
3. Neskarot īpašos noteikumus, maksājumus nemaksā saņēmējiem, par kuriem ir konstatēts, ka viņi ir mākslīgi radījuši nosacījumus, kas vajadzīgi šādu maksājumu iegūšanai, lai gūtu priekšrocības pretēji attiecīgās atbalsta shēmas mērķiem.
II DAĻA
Administrēšanas un pārbaudes noteikumi
I SADAĻA
Lauku attīstības atbalsts noteiktiem 2. un 4. ass pasākumiem
I NODAĻA
Vispārēji noteikumi
6. pants
Darbības joma un definīcijas
1. Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, šo sadaļu piemēro:
a) |
atbalstam, kas piešķirts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. pantam; |
b) |
atbalstam, kas piešķirts atbilstīgi minētās regulas 63. panta a) punktam attiecībā uz darbībām, kas atbilst 2. asī noteiktajiem pasākumiem. |
Tomēr šo sadaļu nepiemēro pasākumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta vi) apakšpunktā, b) punkta vi) un vii) apakšpunktā un 39. panta 5. punktā, kā arī pasākumiem, kas paredzēti minētās regulas 36. panta b) punkta i) un iii) apakšpunktā attiecībā uz izveidošanas izdevumiem.
2. Šajā sadaļā izmantotas šādas definīcijas:
a) |
“platībatkarīgais pasākums” nozīmē pasākumus vai apakšpasākumus, attiecībā uz kuriem atbalsta pamatā ir deklarētās platības lielums; |
b) |
“ar dzīvniekiem saistīts pasākums” nozīmē pasākumus vai apakšpasākumus, attiecībā uz kuriem atbalsta pamatā ir deklarētais dzīvnieku skaits. |
7. pants
Regulas (EK) Nr. 796/2004 piemērošana
Regulas (EK) Nr. 796/2004 2. panta 10., 22. un 23. punktu un 9., 18., 21. pantu un 25. panta 1. punktu šajā sadaļā piemēro mutatis mutandis.
Regulas (EK) Nr. 796/2004 6. panta 1. punktu piemēro mutatis mutandis. Tomēr pasākumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta b) punkta iii), iv) un v) apakšpunktā, dalībvalstis var izveidot piemērotas alternatīvas sistēmas, lai atsevišķi identificētu platību, uz kuru attiecas atbalsts.
8. pants
Maksājuma pieprasījumi
1. Attiecībā uz visiem līgumiem, kas stājas spēkā pēc 2007. gada 1. janvāra, platībatkarīgo pasākumu maksājuma pieprasījumus iesniedz termiņā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. pantā. Taču dalībvalstis var nolemt piemērot šo noteikumu tikai no 2008. pieprasījumu gada.
2. Ja dalībvalsts piemēro 4. panta 2. punkta otrās daļas noteikumus, uzskata, ka maksājuma pieprasījums ir iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. pantu.
3. Maksājuma pieprasījumiem, uz ko attiecas šī sadaļa, mutatis mutandis piemēro Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. panta 3. punktu, 12. un 15. pantu. Papildus informācijai, kas izklāstīta minētās regulas 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, maksājuma pieprasījumā iekļauj arī informāciju, kas paredzēta minētajā noteikumā attiecībā uz nelauksaimnieciskās zemes gabaliem, par kuriem pieprasīts atbalsts.
9. pants
Maksājumi
1. Maksājumus par pasākumiem vai darbību kopumu, uz ko attiecas šī sadaļa, neveic, pirms nav pabeigta šā pasākuma vai darbību kopuma pārbaude, piemērojot atbilstības kritērijus, kā minēts II nodaļas I iedaļā.
Tomēr dalībvalstis, ņemot vērā pārmaksāšanas risku, var nolemt izmaksāt līdz 70 % atbalsta, kad ir pabeigtas 11. pantā paredzētās administratīvās pārbaudes. Visiem pasākuma vai darbību kopuma saņēmējiem izmaksā procentuāli vienādu maksājumu.
2. Ja attiecībā uz II nodaļas II iedaļā paredzētajām savstarpējās atbilstības pārbaudēm šādas pārbaudes nevar pabeigt pirms maksājuma, jebkuru nepamatotu maksājumu atgūst atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 73. pantam.
II NODAĻA
Pārbaudes, samazinājumi un izslēgšana
10. pants
Vispārēji principi
1. Atbalsta pieteikumus un turpmākos maksājuma pieprasījumus pārbauda tā, lai nodrošinātu efektīvu pārbaudi attiecībā uz atbilstību atbalsta piešķiršanas nosacījumiem.
2. Dalībvalstis nosaka piemērotas metodes un līdzekļus, lai pārbaudītu katra atbalsta pasākuma atbalsta piešķiršanas nosacījumus.
3. Dalībvalstis izmanto integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu (turpmāk tekstā “IAKS”), kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļas 4. nodaļā.
4. Atbilstības kritēriju pārbaude ietver administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas.
5. Savstarpējās atbilstības ievērošanu pārbauda, izmantojot pārbaudes uz vietas un vajadzības gadījumā administratīvās pārbaudes.
6. Laikposmā, uz kuru attiecas saistības, nedrīkst mainīt zemes gabalus, par kuriem ir piešķirts atbalsts, izņemot lauku attīstības programmā īpaši paredzētus gadījumus.
I IEDAĻA
Atbilstības kritēriju ievērošana
I APAKŠIEDAĻA
Pārbaudes
11. pants
Administratīvas pārbaudes
1. Administratīvās pārbaudes veic visiem atbalsta pieteikumiem un maksājuma pieprasījumiem, un tās ietver visus elementus, ko ir iespējams atbilstoši pārbaudīt ar administratīviem līdzekļiem. Procedūra nodrošina, ka tiek izdarīti pieraksti par veikto pārbaudes darbu, pārbaudes rezultātiem un pasākumiem, kas veikti attiecībā uz neatbilstībām.
2. Administratīvās pārbaudes ietver kontrolpārbaudes, kur vien iespējams un vajadzīgs, tostarp ar IAKS datiem. Šīs kontrolpārbaudes jāveic vismaz zemes gabaliem un dzīvniekiem, uz kuriem attiecas atbalsta pasākums, lai novērstu jebkuru nepamatotu atbalsta maksājumu.
3. Pārbauda atbilstību ilgtermiņa saistībām.
4. Ja kontrolpārbaudēs konstatē pārkāpumus, pēc tam veic citu attiecīgu administratīvu procedūru un vajadzības gadījumā pārbaudi uz vietas.
5. Attiecīgā gadījumā atbilstības administratīvajās pārbaudēs ņem vērā to pārbaužu rezultātus, ko veikuši citi dienesti, iestādes vai organizācijas, kas iesaistītas lauksaimniecības subsīdiju pārbaudēs.
12. pants
Pārbaudes uz vietas
1. To pārbaužu kopskaits, kas ik gadus veiktas uz vietas, aptver vismaz 5 % saņēmēju, uz kuriem attiecas saistības saskaņā ar vienu vai vairākiem pasākumiem, ko regulē šī sadaļa.
Tomēr pieteikumu iesniedzēji, kas, veicot administratīvās pārbaudes, atzīti par tādiem, kam nav tiesību pretendēt uz atbalstu, neietilpst to saņēmēju kopskaitā, kas minēti pirmajā daļā.
2. Regulas (EK) Nr. 796/2004 26. panta 3. un 4. punktu piemēro šajā pantā paredzētajām pārbaudēm uz vietas.
3. Saņēmējus, kuriem veic pārbaudes, kā minēts 1. punkta pirmajā daļā, izvēlas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 27. pantā izklāstītajiem kritērijiem.
4. Attiecībā uz jebkuru daudzgadu pasākumu, kas saistīts ar vairāk nekā piecu gadu maksājumiem, pēc piektā gada maksājuma dalībvalstis var nolemt samazināt uz pusi 1. punktā paredzēto pārbaudes procentu.
Saņēmēji, attiecībā uz kuriem dalībvalsts izmanto šā punkta pirmajā daļā noteikto iespēju, neietilpst to saņēmēju kopskaitā, kas minēti 1. punkta pirmajā daļā.
13. pants
Kontroles ziņojums
Par šajā apakšiedaļā minētajām pārbaudēm uz vietas sagatavo kontroles ziņojumu, kas jāizstrādā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 28. pantam.
14. pants
Uz vietas veicamo pārbaužu vispārējie principi
1. Pārbaudes uz vietas sadala pa visu gadu, pamatojoties uz katra lauku attīstības pasākuma dažādu saistību riska analīzi.
2. Pārbaudes uz vietas attiecas uz visām atbalsta saņēmēja saistībām un pienākumiem, ko var pārbaudīt apmeklējuma brīdī.
15. pants
Uz vietas veicamo pārbaužu elementi un platību noteikšana
1. Dalībvalstis nosaka kritērijus un pārbaudes metodes, ar ko var pārbaudīt dažādas saņēmēja saistības un pienākumus, lai izpildītu Komisijas Regulas (EK) Nr. 1974/2006 (5) 48. panta 1. punkta prasības.
2. Attiecībā uz platībatkarīgo pasākumu pārbaudēm pārbaudes uz vietas veic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 29., 30. un 32. pantam.
Tomēr pasākumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta b) punkta iii), iv) un v) apakšpunktā, dalībvalstis var noteikt attiecīgas pielaides, kas nekādā gadījumā vairāk par divām reizēm nepārsniedz pielaides, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 796/2004 30. panta 1. punktā.
3. Attiecībā uz to pasākumu pārbaudi, kas saistīti ar dzīvniekiem, pārbaudes uz vietas veic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 35. pantam.
II APAKŠIEDAĻA
Samazinājumi un izslēgšana
16. pants
Platībatkarīgie pasākumi
1. Aprēķinu bāzi platībatkarīgo pasākumu atbalstam nosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 1., 3. un 7. punktam. Šajā pantā saņēmēja deklarētās platības, par ko saņem to pašu atbalsta likmi, uzskata par tādām, kas veido vienu kultūraugu grupu.
2. Ja platībatkarīga pasākuma maksājumam deklarētā platība pārsniedz platību, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu, atbalstu aprēķina, pamatojoties uz apstiprināto platību, ko samazina par divkāršotu starpību, ja starpība pārsniedz 3 % vai divus hektārus, bet ne vairāk kā 20 % no apstiprinātās platības.
Ja starpība ir lielāka par 20 % no apstiprinātās platības, attiecīgajā platībatkarīgajā pasākumā atbalstu nepiešķir.
3. Ja deklarētā platība pārsniedz platību, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu, vairāk kā par 30 %, atbalsta pretendents tiek izslēgts no atbalsta kalendārā gadā un attiecīgajā pasākumā, kas tam pienāktos saskaņā ar minēto pantu.
Ja starpība ir lielāka par 50 %, atbalsta pretendentam atkārtoti nepiešķir atbalstu, kas nepārsniedz summu, kura atbilst deklarētās platības un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu apstiprinātās platības starpībai.
4. Atkāpjoties no 2. punkta un 3. punkta pirmās daļas, attiecībā uz saņēmējiem dalībvalstīs, kas piemēro vienotā platībmaksājumu shēmu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.b pantā, piemērojamos samazinājumus un izslēgšanas aprēķina saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 (6) 138. panta 1. punkta pirmo un otro daļu.
5. Ja atšķirība starp deklarēto platību un platību, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 50. panta 3. punktu, radusies tīša pārkāpuma rezultātā, saņēmējam atņem tiesības attiecīgajā ELFLA gadā un attiecīgajā platībatkarīgajā pasākumā saņemt atbalstu, kas tam pienāktos saskaņā ar minēto pantu.
6. Summu, ko veido izslēgšana, kas paredzēta 3. punkta 2. daļā un 5. punktā, kompensē no atbalsta maksājumiem atbilstīgi jebkuram atbalsta pasākumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 vai Regulu (EK) Nr. 1782/2003, uz kuru ir tiesīgs attiecīgais saņēmējs saistībā ar pieteikumiem, kurus viņš iesniedzis trijos kalendārajos gados pēc tā kalendārā gada, kurā notika konstatācija. Ja minēto summu nevar pilnībā kompensēt no šiem maksājumiem, tad atlikumu anulē.
17. pants
Ar dzīvniekiem saistītie pasākumi
1. Aprēķinu bāzi to pasākumu atbalstam, kas saistīti ar dzīvniekiem, nosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 57. panta 2., 3. un 4. punktam.
2. Jebkuru samazinājumu vai izslēgšanu, kas jāpiemēro, ja notikusi liellopu, aitu vai kazu pārdeklarēšana, aprēķina atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 59. pantam.
Atbalsta pasākumi attiecībā uz liellopiem un uz aitām vai kazām ir jāizskata atsevišķi.
3. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 796/2004 59. panta 2. punkta otrās daļas un 59. panta 4. punkta otrās daļas, summu, ko veido izslēgšana, kompensē no atbalsta maksājumiem atbilstīgi jebkuram atbalsta pasākumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, uz kuru ir tiesīgs attiecīgais saņēmējs saistībā ar pieteikumiem, kurus viņš iesniedzis trijos kalendārajos gados pēc tā kalendārā gada, kurā notika konstatācija. Ja minēto summu nevar pilnībā kompensēt no šiem maksājumiem, tad atlikumu anulē.
4. Attiecībā uz to dzīvnieku pārdeklarēšanu, kas nav minēti 2. punktā, dalībvalsts nosaka attiecīgu samazinājumu un izslēgšanas sistēmu.
18. pants
Samazinājumi un izslēgšana, ja nav ievēroti atbilstības kritēriji
1. Ja netiek ievērotas saistības, kas attiecas uz atbalsta piešķiršanu, bet neattiecas uz deklarēto zemes gabala lielumu vai dzīvnieku skaitu, pieprasīto atbalstu samazina vai atsaka.
2. Dalībvalsts nosaka atbalsta samazinājuma summu, jo īpaši pamatojoties uz konstatētā pārkāpuma smagumu, apjomu un ilgumu.
Pārkāpuma smagums ir atkarīgs jo īpaši no pārkāpuma seku nozīmīguma, ņemot vērā mērķus, kuri bija jāsasniedz ar to kritēriju palīdzību, kuri netika ievēroti.
Pārkāpuma apjomu jo īpaši vērtē, ņemot vērā, kāda šim pārkāpumam ir ietekme uz visu darbību.
Pārkāpuma ilgumu jo īpaši vērtē pēc tā, cik ilga ir bijusi tā ietekme vai kādas ir iespējas ar pieņemamiem līdzekļiem pārtraukt šo ietekmi.
3. Ja neatbilstība radusies tīša pārkāpuma rezultātā, saņēmējs attiecīgajā un turpmākajā ELFLA gadā tiek izslēgts no attiecīgā pasākuma.
4. Šajā pantā paredzētos samazinājumus un izslēgšanu piemēro, neskarot papildu sankcijas, kas ir paredzētās dalībvalstu tiesību aktos.
II IEDAĻA
Savstarpējās atbilstības ievērošana
I APAKŠIEDAĻA
Pārbaudes
19. pants
Vispārēji principi
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 51. panta 3. punktu “savstarpējā atbilstība” nozīmē minētās regulas 51. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētās obligātās prasības un prasību minimumu, kas paredzēts minētās regulas 51. panta 1. punkta otrajā daļā attiecībā uz mēslošanas līdzekļu un augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu.
2. Savstarpējās atbilstības ievērošanas pārbaudei piemēro Regulas (EK) Nr. 1782/2003 3. panta 2. punktu un 25. pantu, Regulas (EK) Nr. 796/2004 2. panta 2., 2.a, 31. līdz 36. punktu, kā arī 9., 41., 42., 43., 46., 47. un 48. pantu.
20. pants
Pārbaudes uz vietas
1. Kompetentā kontroles iestāde attiecībā uz prasībām vai standartiem, par ko tā ir atbildīga, veic pārbaudes uz vietas vismaz 1 % visu saņēmēju, kas ir iesnieguši maksājuma pieprasījumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktam un b) punkta i), iv) un v) apakšpunktam.
2. Piemēro Regulas (EK) Nr. 796/2004 44. panta 1. punkta otro daļu un 44. panta 2. punktu.
21. pants
Pārbaudāmo saņēmēju izvēle
1. Lai izvēlētos šīs regulas 20. pantā minētos pārbaudāmos saņēmējus, piemēro Regulas (EK) Nr. 796/2004 45. panta 1. punktu.
2. Kompetentā kontroles iestāde attiecībā uz prasībām vai standartiem, par ko tā ir atbildīga, izvēlas saņēmējus, kas jāpārbauda atbilstīgi 20. pantam, izvēloties no saņēmējiem, kuri jau ir izvēlēti saskaņā ar 12. pantu un kuriem ir jāievēro attiecīgās prasības vai standarti.
3. Atkāpjoties no 2. punkta, kompetentā kontroles iestāde attiecībā uz prasībām vai standartiem, par ko tā ir atbildīga, var izvēlēties pārbaudei 1 % no visiem saņēmējiem, kuri ir iesnieguši maksājuma pieprasījumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktam un b) punkta i), iv) un v) apakšpunktam un kuriem ir jāievēro vismaz viena prasība vai standarts.
II APAKŠIEDAĻA
Samazinājumi un izslēgšana
22. pants
Vispārēja informācija
1. Attiecībā uz samazinājumiem vai izslēgšanu, kas jāpiemēro, ja ir konstatēts pārkāpums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1782/2003 25. pantu un Regulas (EK) Nr. 796/2004 2. panta 2., 2.a un 31. līdz 36. punktu, 41. pantu un 65. panta 2. punktu.
2. Ja par dažādu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktā un b) punkta i), iv) un v) apakšpunktā ietverto atbalsta pasākumu pārvaldību ir atbildīga vairāk nekā viena maksājumu aģentūra, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu šīs apakšiedaļas noteikumu pienācīgu piemērošanu, jo īpaši vienas samazinājuma likmes piemērošanu visiem saņēmēja pieprasītajiem maksājumiem.
23. pants
Samazinājumu un izslēgšanas aprēķināšana
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 51. panta 2. punktu, ja konstatē pārkāpumu, samazinājumu piemēro tai atbalsta kopsummai atbilstīgi minētās regulas 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktam un b) punkta iv) un v) apakšpunktam, kas ir piešķirta vai ir jāpiešķir attiecīgajam saņēmējam, ņemot vērā maksājuma pieprasījumus, ko viņš ir iesniedzis vai arī iesniegs pārkāpuma konstatējuma kalendārajā gadā.
Ja pārkāpums pieļauts saņēmēja nolaidības dēļ, samazinājumu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 66. pantā izklāstītajiem noteikumiem.
Ja ir pieļauts tīšs pārkāpums, samazinājumu aprēķina atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/2004 67. pantam.
24. pants
Samazinājumu uzkrāšanās
Ja ir notikusi to samazinājumu uzkrāšanās, vispirms samazinājumu piemēro novēloti iesniegtiem pieprasījumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 21. pantu, tad saskaņā ar šīs regulas 16. vai 17. pantu, tad saskaņā ar 18. pantu un visbeidzot saskaņā ar 22. un 23. pantu.
II SADAĻA
Lauku attīstības atbalsts 1. un 3. ass pasākumiem un dažiem 2. un 4. ass pasākumiem
I NODAĻA
Vispārēji noteikumi
25. pants
Darbības joma
Šī sadaļa attiecas uz:
a) |
atbalsta pasākumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. un 52. pantā; |
b) |
atbalsta pasākumiem, kas izklāstīti minētās regulas 36. panta a) punkta vi) apakšpunktā, b) punkta vi) apakšpunktā, b) punkta vii) apakšpunktā un 39. panta 5. punktā, kā arī attiecībā uz izveidošanas izmaksām – 36. panta b) punkta i) un iii) apakšpunktā noteiktajiem atbalsta pasākumiem; |
c) |
atbalstam, kas piešķirts atbilstīgi minētās regulas 63. panta a) un b) punktam attiecībā uz darbībām, kas atbilst šā panta a) un b) punktā paredzētajiem pasākumiem. |
I IEDAĻA
Pārbaudes
26. pants
Administratīvās pārbaudes
1. Administratīvās pārbaudes veic visiem atbalsta pieteikumiem vai maksājuma pieprasījumiem, un tās ietver visus elementus, ko var un ko vajag pārbaudīt ar administratīviem līdzekļiem. Par veiktajām pārbaudēm, pārbaudes rezultātiem un pasākumiem, kas veikti attiecībā uz neatbilstību, ir jānodrošina pieraksti.
2. Atbalsta pieteikumu administratīvās pārbaudes jo īpaši ietver:
a) |
tās darbības atbilstības pārbaudi, par kuru ir pieprasīts atbalsts; |
b) |
lauku attīstības programmā noteikto atlases kritēriju ievērošanas pārbaudi; |
c) |
pārbaudi par tās darbības atbilstību spēkā esošajiem dalībvalsts un Kopienas tiesību aktiem, par kuru ir pieprasīts atbalsts, jo īpaši un attiecīgā gadījumā par atbilstību tiesību aktiem par publisko iepirkumu, valsts atbalstu un citiem attiecīgajiem obligātajiem standartiem, kas noteikti dalībvalsts tiesību aktos vai lauku attīstības programmā; |
d) |
pārbaudi par pieteikumā deklarēto izmaksu pamatotību, ko novērtē, izmantojot piemērotu novērtēšanas sistēmu, piemēram, standarta izmaksas, dažādu piedāvājumu salīdzināšanu vai novērtēšanas komitejas iesaistīšanu; |
e) |
pieteikuma iesniedzēja uzticamības pārbaudi, ņemot vērā kopš 2000. gada veiktās iepriekš līdzfinansētās darbības. |
3. Veicot maksājumu pieprasījumu administratīvās pārbaudes, ņemot vērā pārbaudes piemērotību attiecīgajam pieprasījumam, jo īpaši pārbauda:
a) |
līdzfinansētu preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; |
b) |
pieprasīto izdevumu patiesumu; |
c) |
veikto darbību salīdzinājumā ar darbību, par kuru tika iesniegts atbalsta pieteikums un piešķirts atbalsts. |
4. Administratīvās pārbaudes attiecībā uz ieguldījumu darbībām ietver vismaz vienu atbalstītās darbības vai ieguldījumu vietas apmeklējumu, lai pārliecinātos, ka ieguldījums patiešām veikts.
Tomēr dalībvalsts var nolemt neveikt šādus apmeklējumus attiecībā uz nelieliem ieguldījumiem vai ja tā uzskata, ka ir neliela iespējamība, ka nav izpildīti atbalsta saņemšanas nosacījumi vai nav veikti ieguldījumi. Minētais lēmums un tā pamatojums ir jāieprotokolē.
5. Saņēmēju maksājumi ir jāapliecina ar rēķiniem un maksājumu apliecinošiem dokumentiem. Ja to nevar izdarīt, maksājumus pamato ar dokumentiem, kam ir līdzvērtīga pierādījuma vērtība.
6. Administratīvās pārbaudes ietver procedūru, kas izslēdz nelikumīgu divkāršu finansējumu, izmantojot citas Kopienas vai valsts shēmas vai citus plānošanas periodus. Ja saņemts finansējums no citiem avotiem, veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka kopējais saņemtais atbalsts nepārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalstu.
7. Attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar dalībvalstu atzītām pārtikas kvalitātes shēmām, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 32. pantā, maksājumu aģentūras var izmantot no citiem dienestiem, iestādēm vai organizācijām saņemtus pierādījumus, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti atbilstības kritēriji. Tomēr tām vajadzētu pārliecināties, ka attiecīgais dienests, iestāde vai organizācija savā darbībā ievēro standartu, kas ir pietiekams, lai pārbaudītu atbilstības kritēriju ievērošanu.
27. pants
Pārbaudes uz vietas
1. Dalībvalstis, pamatojoties uz piemērotu atlasi, organizē apstiprināto darbību pārbaudes uz vietas. Tās, ja iespējams, veic pirms projekta pēdējā maksājuma.
2. Pārbaudītajiem izdevumiem jāatbilst vismaz 4 % no publisko līdzekļu izdevumiem, kas katru gadu deklarēti Komisijai, un vismaz 5 % no publisko līdzekļu izdevumiem, kas Komisijai deklarēti visā plānošanas periodā.
3. Izvēloties apstiprinātās darbības pārbaudei saskaņā ar 1. punktu, jo īpaši ņem vērā:
a) |
nepieciešamību pārbaudīt pietiekami daudz dažāda veida un lieluma darbības; |
b) |
valsts vai Kopienas pārbaudēs konstatētos riska faktorus; |
c) |
nepieciešamību saglabāt līdzsvaru starp asīm un pasākumiem. |
4. Rezultātus pārbaudēm uz vietas izvērtē, lai noteiktu, vai konstatētās problēmas ir sistemātiskas un apdraud citas līdzīgas darbības, saņēmējus vai citas iestādes. Izvērtējumā arī nosaka šādu situāciju cēloņus, nepieciešamo turpmāko izpēti un nepieciešamās darbības situācijas labošanai un profilaksei.
5. Par pārbaudēm uz vietas var brīdināt iepriekš, ja tas nav pretrunā pārbaudes nolūkam. Ja brīdinājums ir vairāk nekā 48 stundas iepriekš, to cik vien iespējams ierobežo, ņemot vērā pasākuma un līdzfinansētās darbības īpatnības.
28. pants
Pārbaužu uz vietas saturs
1. Pārbaudēs uz vietas dalībvalstis cenšas pārbaudīt šādus aspektus:
a) |
vai saņēmējs saņemtos maksājumus var apliecināt ar grāmatvedības vai citiem dokumentiem, kas ir atbalstīto darbību veicēja uzņēmuma vai organizācijas rīcībā; |
b) |
pietiekami daudziem izdevumu posteņiem – vai attiecīgo izdevumu veids un laiks atbilst Kopienas noteikumiem, attiecīgajai darbībai izvirzītajiem uzdevumiem un faktiski paveiktajam darbam vai sniegtajiem pakalpojumiem; |
c) |
vai darbības īstenošana vai paredzētā īstenošana saskan ar to, kas aprakstīta Kopienas atbalsta pieteikumā; |
d) |
vai publiski finansētās darbības ir īstenotas atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un politikai, jo īpaši noteikumiem par publisko iepirkumu un attiecīgajiem obligātajiem standartiem, kas noteikti valsts tiesību aktos vai lauku attīstības programmā. |
2. Pārbaudes uz vietas attiecas uz visām atbalsta saņēmēja saistībām un pienākumiem, ko var pārbaudīt apmeklējuma brīdī.
3. Izņemot ārkārtas apstākļus, ko pienācīgi dokumentē un pamato dalībvalsts iestādes, pārbaudes uz vietas ietver darbības vietas apmeklējumu vai – ja darbība ir nemateriāla – darbības veicēja apmeklējumu.
4. Tikai tās pārbaudes, kas pilnībā atbilst šā panta prasībām, var ņemt vērā 27. panta 2. punktā noteikto pārbaužu procenta aprēķinos.
29. pants
Priekšlaicīgas pensionēšanas un daļēji naturālas saimniecības pasākumu pārbaudes
1. Atbalsts pieteikumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 23. un 34. pantu administratīvajās pārbaudēs papildus iekļauj pārbaudes, kas minētas šīs regulas 11. panta 2. punktā.
2. Attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1689/2005 23. pantā, dalībvalstis pēc pirmā atbalsta maksājuma izmaksāšanas var atteikties no pārbaudēm uz vietas, ja administratīvās pārbaudes, citu starpā attiecīgas kontrolpārbaudes, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1782/2003 19. pantā minētajā elektroniskajā datu bāzē esošās informācijas pārbaudes, nodrošina nepieciešamo maksājumu likumības un regularitātes apliecinājumu.
30. pants
Ex post pārbaudes
1. Ex post pārbaudes veic ieguldījumu darbībām, uz kurām vēl attiecas saistības atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 72. panta 1. punktam vai kuras noteiktas lauku attīstības programmā.
2. Ex post pārbaužu mērķis ir:
a) |
pārbaudīt, vai tiek ievērots Regulas (EK) Nr. 1698/2005 72. panta 1. punkts; |
b) |
pārbaudīt, vai, izņemot ieguldījumus natūrā vai standartmaksas, saņēmējs faktiski ir veicis maksājumus un tie ir pabeigti maksājumi; |
c) |
nodrošināt, ka vienu ieguldījumu nelikumīgi nefinansē no diviem dažādiem valsts vai Kopienas avotiem. |
3. Ex post pārbaudes jāveic par vismaz 1 % katra gada attaisnoto izdevumu darbībām, kas minētas 1. punktā un par kurām veikts galīgais maksājums. Tās veic 12 mēnešu laikā pēc attiecīgā ELFLA gada.
4. Ex post pārbaudes pamatojas uz dažādu darbību, darbību grupu vai pasākumu riska analīzi un finansiālo ietekmi.
Ex post pārbaužu veicējus neiesaista tās pašas ieguldījumu darbības pirmsmaksājumu pārbaudēs.
II IEDAĻA
samazinājumi un izslēgšana
31. pants
Samazinājumi un izslēgšana
1. Maksājumus aprēķina, pamatojoties uz to, kas atzīts par atbilstošu.
Dalībvalsts izskata saņēmēja iesniegto maksājuma pieprasījumu un nosaka summas, par ko ir tiesības saņemt atbalstu. Tā nosaka:
a) |
summu, ko saņēmējam var maksāt, pamatojoties tikai uz maksājuma pieprasījumu, |
b) |
summu, ko saņēmējam var maksāt pēc maksājuma pieprasījuma atbilstības pārbaudes. |
Ja saskaņā ar a) punktu noteiktā summa pārsniedz saskaņā ar b) punktu noteikto summu vairāk kā par 3 %, saskaņā ar b) punktu noteiktajai summai piemēro samazinājumu. Samazinājuma summa ir šo divu summu starpība.
Taču samazinājumu nepiemēro, ja saņēmējs var pierādīt, ka nav vainojams pie neatbilstošo summu iekļaušanas pieprasījumā. Samazinājumus mutatis mutandis piemēro neatbilstošiem izdevumiem, kas konstatēti pārbaudēs saskaņā ar 28. un 30. pantu.
2. Ja konstatē, ka saņēmējs tīši ir sniedzis nepatiesu deklarāciju, attiecīgo darbību izslēdz no ELFLA atbalsta un atgūst visas par šo darbību jau izmaksātās summas. Turklāt saņēmēju attiecīgajā un turpmākajā ELFLA gadā izslēdz no tā atbalsta saņemšanas, ko piešķir par šo pasākumu.
3. Sankcijas, kas paredzētas 2. un 3. punktā, piemēro, neskarot dalībvalstu tiesību normās paredzētās papildu sankcijas.
II NODAĻA
Īpaši noteikumi 4. asij (Leader)
32. pants
Pārbaudes
Attiecībā uz izdevumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 63. panta c) punktu dalībvalstis organizē pārbaudes atbilstīgi šai sadaļai. Minētās pārbaudes veic personas, kas ir neatkarīgas no attiecīgās vietējās rīcības grupas.
33. pants
Atbildība par pārbaužu veikšanu
1. Attiecībā uz izdevumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 63. panta a) un b) punktu šīs regulas 26. pantā minētās administratīvās pārbaudes var veikt vietējā rīcības grupa saskaņā ar oficiālu pilnvarojumu. Tomēr dalībvalstij joprojām ir jāpārbauda, vai vietējām rīcības grupām ir administratīvas un kontroles spējas minētā darba veikšanai.
2. Dalībvalstis ievieš attiecīgu vietējo rīcības grupu uzraudzības sistēmu. Tajā ietilpst regulāras vietējo rīcības grupu darbības pārbaudes, tostarp grāmatvedības pārbaude un atkārtota administratīvo pārbaužu izlases veida pārbaude.
III DAĻA
Nobeiguma noteikumi
34. pants
Paziņojumi
Dalībvalstis līdz katra gada 15. jūlijam, un pirmo reizi līdz 2008. gada 15. jūlijam, nosūta Komisijai ziņojumu par iepriekšējo ELFLA finanšu gadu, ziņojumā jo īpaši ietverot šādus punktus:
a) |
maksājumu pieprasījumu skaitu katram lauku attīstības pasākumam, kopējo pārbaudīto summu, kā arī vajadzības gadījumā to kopējo platību un to dzīvnieku kopskaitu, uz ko attiecās pārbaudes uz vietas atbilstīgi 12. un 20. un 27. pantam; |
b) |
platībatkarīgajam atbalsta maksājumam kopīgo platību, kas sadalīta pa individuālā atbalsta shēmām; |
c) |
pasākumiem, kas saistīti ar dzīvniekiem, – dzīvnieku kopskaitu, ko sadala pa individuālā atbalsta shēmām; |
d) |
veikto pārbaužu rezultātus, norādot samazinājumus un izslēgšanu, kas piemērota, ievērojot 16., 17., 18., 22. un 23. pantu; |
e) |
to ex post pārbaužu skaitu, kas veiktas saskaņā ar 30. pantu, pārbaudīto izdevumu summu un pārbaužu rezultātus, norādot samazinājumu vai izslēgšanu, kas piemērota, ievērojot 31. pantu. |
35. pants
Komisijas veikta pārbaude
Atbalstam, ko izmaksā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, piemēro Regulas (EK) Nr. 1782/2003 27. panta 2. punktu.
36. pants
Pārbaužu ziņojumi maksājumu aģentūrai
1. Ja pārbaudes neveic maksājumu aģentūra, dalībvalsts nodrošina, ka maksājumu aģentūra saņem pietiekamu informāciju par veiktajām pārbaudēm. Maksājumu aģentūra nosaka, kāda informācija tai ir vajadzīga.
Ir jābūt pietiekamai revīzijas liecībai. Pielikumā ir indikatīvs prasību apraksts attiecībā uz informāciju, kas jāiekļauj pietiekamās revīzijas liecībās.
2. Informāciju, kas minēta 1. punkta pirmajā daļā, var iesniegt ziņojuma veidā par katru veikto pārbaudi vai vajadzības gadījumā kopsavilkuma ziņojuma veidā.
3. Maksājumu aģentūrai ir tiesības pārbaudīt citu iestāžu veikto pārbaužu kvalitāti un saņemt jebkuru savu funkciju veikšanai vajadzīgo informāciju.
37. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro Kopienas atbalstam attiecībā uz plānošanas periodu, kas sākas 2007. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 7. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.
(2) OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 (OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.).
(3) OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 659/2006 (OV L 116, 29.4.2006., 20. lpp.).
(4) OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regula grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 320/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.).
(5) Sk. šā Oficiālā Vēstneša 15 lpp.
(6) OV L 345, 20.11.2004., 1. lpp.
PIELIKUMS
INDIKATĪVS APRAKSTS PAR PRASĪBĀM ATTIECĪBĀ UZ INFORMĀCIJU PIETIEKAMĀM REVĪZIJAS LIECĪBĀM
Revīzijas liecības atzīst par pietiekamām saskaņā ar 36. panta 1. punktu, ja attiecībā uz konkrētu atbalstu:
a) |
var salīdzināt kopējo Komisijai deklarēto summu un rēķinus, grāmatvedības dokumentus un citus apliecinošus dokumentus, kas ir maksājumu aģentūrai vai citiem dienestiem attiecībā uz visām ELFLA atbalstītajām darbībām; |
b) |
ir iespējams pārbaudīt sabiedrisko izdevumu maksājumus saņēmējam; |
c) |
ir iespējams pārbaudīt atlases kritēriju piemērošanu ELFLA finansētām darbībām; |
d) |
attiecīgā gadījumā tajā ir finansēšanas plāns, ziņojumi par darbībām, dokumenti par atbalsta piešķiršanu, dokumenti par atklāta konkursa procedūrām un ziņojumi par visām veiktajām pārbaudēm. |
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/85 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1976/2006
(2006. gada 20. decembris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2204/2002, Regulu (EK) Nr. 70/2001 un Regulu (EK) Nr. 68/2001 attiecībā uz piemērošanas periodu pagarināšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. panta piemērošanu dažām horizontālā valsts atbalsta kategorijām (1), un jo īpaši tās 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iv) punktu un b) apakšpunktu,
publicējusi šīs regulas projektu,
apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,
tā kā:
(1) |
Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulas (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (2), Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (3), un Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (4) darbības termiņš beigsies 2006. gada 31. decembrí. Valsts atbalsta rīcības plānā (5) Komisija ir ierosinājusi pārgrupēt minētās Regulas vienā vienotā grupālā atbrīvojuma regulā un, iespējams, papildināt ar citām jomām, kas minētas Padomes Regulas (EK) 994/98 1. un 2. pantā. |
(2) |
Jaunās grupālā atbrīvojuma regulas saturs jo īpaši ir atkarīgs no sabiedrisko apspriežu rezultātiem, kuras uzsāktas ar Valsts atbalsta rīcības plānu par mazāku un mērķtiecīgāku valsts atbalstu: valsts atbalsta reformas plāns 2005. gadam un apspriežu dokuments par atbalstu jauninājumiem (6). Lai noteiktu atbalsta kategorijas, kuras varētu uzskatīt par savienojamām ar Līgumu, ir nepieciešamas arī pārrunas ar dalībvalstu pārstāvjiem. Lai turpinātu pašreizējās apspriedes un to rezultātu analīzi, ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 2204/2002, Regulas (EK) Nr. 70/2001 un Regulas (EK) Nr.68/2001 piemērošanas periodus pagarināt līdz 2008. gada 30. jūnijam. |
(3) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2204/2002, Regula (EK) Nr. 70/2001 un Regula (EK) Nr. 68/2001. |
(4) |
Turklāt ir lietderīgi nepieprasīt dalībvalstīm iesniegt jaunas kopsavilkuma informācijas veidlapas par pasākumiem, kuri saskaņā ar šo Regulu ir pagarināti, bet kuru būtība nav mainīta, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 2204/2002 11. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
“To piemēro līdz 2008. gada 30. jūnijam”.
2. pants
Regulas (EK) Nr. 70/2001 10. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
“To piemēro līdz 2008. gada 30. jūnijam”.
3. pants
Regulas (EK) Nr. 68/2001 8. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
“To piemēro līdz 2008. gada 30. jūnijam”.
4. pants
Pienākums dalībvalstīm iesniegt kopsavilkuma informācijas veidlapas par īstenotajiem pasākumiem saskaņā ar 7. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 68/2001, 9. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 70/2001 un 10. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 2204/2002 neattiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kas saskaņā ar šo regulu pagarina esošus pasākumus, ja šajos pasākumos nav veiktas būtiskas izmaiņas un ir atbilstoši iesniegtas kopsavilkuma informācijas veidlapas par šādu pasākumu īstenošanu.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 20. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Neelie KROES
(1) OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.
(2) OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1040/2006 (OV L 187, 8.7.2006., 8. lpp.).
(3) OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1040/2006.
(4) OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1040/2006.
(5) COM(2005) 107 galīgā redakcija.
(6) COM(2005) 436 galīgā redakcija.
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/87 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1977/2006
(2006. gada 21. decembris),
ar kuru saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai izdara pielāgojumus Regulā (EK) Nr. 1201/2006, ar ko nosaka vērtēšanas koeficientus, ko izmanto, lai aprēķinātu cūku liemeņu tirgus cenu Kopienā 2006./2007. tirdzniecības gadam
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
ņemot vērā Aktu par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un jo īpaši tā 56. pantu,
tā kā:
(1) |
Kopienas tirgus cena cūku liemeņiem, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2759/75 4. panta 2. punktā, ir jānosaka, katrā dalībvalstī reģistrētās cenas vērtējot ar koeficientiem, kas izsaka cūku kopskaita relatīvo daudzumu katrā no dalībvalstīm. |
(2) |
Rēķinoties ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, minētie koeficienti ir jāpielāgo, tajos iekļaujot jauno dalībvalstu informāciju. |
(3) |
Tādēļ Komisijas Regula (EK) Nr. 1201/2006 (1) ir jāgroza. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1201/2006 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
2. pants
Ja stājas spēkā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgums, šī regula stājas spēkā minētā līguma spēkā stāšanās dienā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 21 decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 218, 9.8.2006., 10. lpp.
PIELIKUMS
“PIELIKUMS
Vērtēšanas koeficienti, ko izmanto, lai aprēķinātu cūku liemeņu tirgus cenas Kopienā 2006./2007. tirdzniecības gadam
Regulas (EEK) Nr. 2759/75 4. panta 2. punkts
Beļģija |
3,9 |
Bulgārija |
0,6 |
Čehija |
1,7 |
Dānija |
7,9 |
Vācija |
16,9 |
Igaunija |
0,2 |
Grieķija |
0,7 |
Spānija |
15,5 |
Francija |
9,5 |
Īrija |
1,1 |
Itālija |
5,8 |
Kipra |
0,3 |
Latvija |
0,3 |
Lietuva |
0,7 |
Luksemburga |
0,1 |
Ungārija |
2,4 |
Malta |
0,1 |
Nīderlande |
6,9 |
Austrija |
2,0 |
Polija |
11,8 |
Portugāle |
1,5 |
Rumānija |
4,1 |
Slovēnija |
0,3 |
Slovākija |
0,7 |
Somija |
0,9 |
Zviedrija |
1,1 |
Apvienotā Karaliste |
3,0” |
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/89 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1978/2006
(2006. gada 22. decembris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 448/2001 attiecībā uz ziņojumu sniegšanu par atcelšanas procedūrām un par atceltā finansējuma jaunu izmantošanu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (1), un jo īpaši tās 53. panta 2. punktu,
pēc apspriedes ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar Līguma 147. pantu,
pēc apspriedes ar Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības komiteju,
pēc apspriedes ar Zivsaimniecības un akvakultūras struktūru komiteju,
tā kā:
(1) |
Atbilstoši Komisijas 2001. gada 2. marta Regulas (EK) Nr. 448/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 attiecībā uz procedūru finanšu korekciju izdarīšanai palīdzībā, kas piešķirta no struktūrfondiem (2), 2. panta 3. punktam un 3. panta 2. punktam dalībvalstīm jāziņo Komisijai par atcelšanas procedūrām, pasākumiem, kas veikti vai ir jāveic, lai pielāgotu vadības un kontroles sistēmas, un tā jāinformē par atceltā finansējuma jaunu izmantošanu un par palīdzības finanšu plāna grozīšanu. |
(2) |
Pieredze, kas gūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 448/2001, liecina par vajadzību precizēt un vienkāršot minētās prasības. |
(3) |
Komisijai sniedzamajai informācijai jo īpaši būtu jāietver tikai valsts finansējuma kopsumma katram pasākumam, kas izņemta no attiecīgās programmas sakarā ar darbībām paredzēto Kopienas ieguldījuma pilnīgu vai daļēju atcelšanu, un ziņas par finansējuma jaunu izmantošanu pēc šāda finansējuma izņemšanas. Informāciju par vadības un kontroles sistēmu pielāgojumiem dalībvalstis sniedz gada pārskatos atbilstoši 13. pantam Komisijas 2001. gada 2. marta Regulā (EK) Nr. 438/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām, ko piemēro no struktūrfondiem piešķirtajai palīdzībai (3). |
(4) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 448/2001. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Reģionu attīstības un pārveides komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 448/2001 groza šādi:
1) |
2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: “3. Neskarot informāciju, kas sniedzama par atmaksājumiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 (4) 8. pantu, dalībvalstis pēdējā ikgada ceturkšņa ziņojuma, kas sniedzams saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1681/94 (5), pielikumā iekļauj pārskatu, kurā norāda sakarā ar darbībām paredzētā Kopienas ieguldījuma pilnīgu vai daļēju atcelšanu izņemto valsts finansējuma kopsummu katram pasākumam, kas izņemta no izdevumu pārskata, kurš attiecīgajai programmai iesniegts iepriekšējā gadā. |
2) |
3. panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu: “Ziņojumā, kas minēts 2. panta 3. punktā, dalībvalstis informē Komisiju par veidu, kādā no jauna izmantots atbrīvotais Kopienas finansējums sakarā ar programmas finansējuma izņemšanu.” |
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Danuta HÜBNER
(1) OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 173/2005 (OV L 29, 2.2.2005., 3. lpp), un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.) no 2007. gada 1. janvāra.
(2) OV L 64, 6.3.2001., 13. lpp.
(3) OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2355/2002 (OV L 351, 28.12.2002., 42. lpp.).
(4) OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp.
(5) OV L 178, 12.7.1994., 43. lpp.”
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/91 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1979/2006
(2006. gada 22. decembris),
ar ko atklāj un nosaka tarifu kvotu pārvaldību konservētu sēņu importam no trešām valstīm
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 41. pantu,
ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2201/96 par augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Atbilstoši Lauksaimniecības nolīgumam (2), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raunda laikā, Kopiena apņēmās no 1995. gada 1. jūlija ar zināmiem nosacījumiem atvērt Kopienas tarifu kvotas konkrētām konservētām Agaricus spp. ģints sēnēm. |
(2) |
Minēto kvotu pārvaldības nosacījumi noteikti Komisijas 2004. gada 26. oktobra Regulā (EK) Nr. 1864/2004, ar ko atklāj un nosaka tarifa kvotu pārvaldīšanu konservētu sēņu importam no trešām valstīm (3). Skaidrības labad minētā regula jāatceļ un no 2007. gada 1. janvāra jāaizstāj ar jaunu regulu. |
(3) |
Nolīgumā, kas vēstuļu apmaiņas veidā noslēgts starp Eiropas Kopienu un Ķīnas Tautas Republiku atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam un kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/398/EK (4), paredzēts par 5 200 tonnām palielināt piešķirto tarifu kvotu Ķīnas izcelsmes konservētām Agaricus spp. ģints sēnēm, uz kurām attiecas KN kodi 0711 51 00, 2003 10 20 un 2003 10 30. |
(4) |
Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (5), piemēro importa licencēm importa tarifu kvotu periodiem no 2007. gada 1. janvāra. Regulā (EK) Nr. 1301/2006 jo īpaši noteikti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu importa licenču saņemšanai, pieteikumu iesniedzēju statusu un licenču izdošanu. Minētā regula ierobežo licenču derīguma termiņu līdz importa tarifu kvotas perioda pēdējai dienai. Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumi jāpiemēro importa licencēm, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, neskarot papildu nosacījumus un atkāpes attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem, kas noteikti šajā regulā. |
(5) |
Jānosaka sīki izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka par daudzumiem, kuri pārsniedz tarifu kvotas, iekasē pilnu nodokli, kā paredzēts kopējos muitas tarifos. Tādēļ licences jāizdod tā perioda beigās, kurā daudzumi ir pārbaudīti un kurā dalībvalstis ir sniegušas nepieciešamos ziņojumus. Šie noteikumi ir vai nu papildinoši vai ir kā atkāpe no Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulas (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (6). |
(6) |
Ir jāturpina atbilstoša Kopienas tirgus apgāde ar attiecīgajiem produktiem par stabilām cenām, vienlaikus neradot nevajadzīgus tirgus traucējumus, ko izraisa lielas cenu svārstības un negatīva ietekme uz Kopienas ražotājiem. Šā iemesla dēļ ir jāveicina pastiprināta importētāju konkurence un jāsamazina importētāju administratīvais slogs. |
(7) |
Esošo importētāju, kuri parasti importē ievērojamus attiecīgo produktu daudzumus, interesēs, kā arī jauno importētāju, kuri ir pievienojušies tirgum un kuriem jādod vienlīdzīgas iespējas iesniegt pieteikumus licencēm attiecībā uz konservētu sēņu daudzumiem saskaņā ar tarifu kvotām, interesēs ir, lai tradicionālie un jaunie importētāji tiktu šķirti. Ir jāsniedz šo divu importētāju kategoriju precīza definīcija, un jānosaka konkrēti kritēriji attiecībā uz pieteicēju statusu un iedalīto licenču lietošanu. |
(8) |
Nosakot kvotu iedalījumu minētajām divām importētāju kategorijām, ir lietderīgi pamatoties uz daudzumiem, kas ir faktiski importēti, nevis uz izdotajām licencēm. |
(9) |
Esošo importētāju interesēs, aprēķinot atskaites daudzumus, lai novērstu atskaites daudzumu sekojošu samazinājumu, jāņem vērā konservēto sēņu daudzumi, kuri atbilst šajā regulā pārvaldītajām tarifu kvotām un kurus nav iespējams ievest importa tarifu kvotas periodā nepārvaramas varas gadījumā. |
(10) |
Katras kategorijas importētāju iesniegtajiem licenču pieteikumiem konservētu sēņu ievešanai no trešām valstīm jāpiemēro daži ierobežojumi. Šādi ierobežojumi vajadzīgi, lai nodrošinātu ne tikai, ka starp importētājiem tiek saglabāta konkurence, bet arī, ka katram importētājam, kas faktiski veic tirdzniecības darbības augļu un dārzeņu tirgū, tiktu dota iespēja aizstāvēt savas likumīgās tirdzniecības pozīcijas attiecībā pret citiem importētājiem un lai nepieļautu, ka kāds viens importētājs var kontrolēt tirgu. |
(11) |
Lai uzlabotu un vienkāršotu konservētu sēņu tarifu kvotu pārvaldību, jānosaka skaidri noteikumi attiecībā uz licenču pieteikumu iesniegšanas un dalībvalstu kompetento iestāžu izdotajiem licenču izdošanas datumiem un procedūrām. |
(12) |
Ir jāveic arī pasākumi, lai pēc iespējas mazāk iesniegtu spekulatīvus licenču pieteikumus, jo šā iemesla dēļ tarifu kvotas var netikt pilnībā izlietotas. Ņemot vērā attiecīgā produkta veidu un vērtību, par katru attiecīgā produkta, par kuru ir iesniegts importa licences pieteikums, tonnu (konservu tīrsvars bez uzlējuma) jāiesniedz drošības nauda. Drošības naudai jābūt pietiekami lielai, lai neveicinātu spekulatīvu pieteikumu iesniegšanu, bet arī ne tik lielai, lai atturētu no pieteikumu iesniegšanas tos importētājus, kas faktiski ir iesaistīti aktīvā augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirdzniecībā. Vispiemērotākais objektīvais kritērijs drošības naudas apmēra noteikšanai ir ne vairāk kā 2 % no vidējās papildnodevas lieluma, ko piemēro konservētu Agaricus spp. ģints sēņu, kas pašreiz atbilst KN kodiem 0711 51 00, 2003 10 20 un 2003 10 30, importam Kopienā. |
(13) |
Bulgārija un Rumānija pievienosies Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī. Tādējādi tām šobrīd piešķirtās VVTT kvotas jāpārdala citiem piegādātājiem. |
(14) |
Jānosaka pārejas pasākumi, lai dotu iespēju importētājiem no Bulgārijas un Rumānijas iegūt no šīs regulas piemērošanas. |
(15) |
Jānosaka pasākumi 2007. un 2008. gadam, lai nodrošinātu, ka tradicionālie un jaunie importētāji no tām dalībvalstīm, kuras ir Kopienas sastāvā 2006. gada 31. decembrī, no vienas puses, tiek šķirti no Bulgārijas un Rumānijas tradicionālajiem un jaunajiem importētājiem, no otras puses. |
(16) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārstrādes produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tarifu kvotu atvēršana un piemērojamās nodevas
1. Ar šo atver tarifu kvotas attiecībā uz konservētu Agaricus ģints sēņu, uz kurām attiecas KN kodi 0711 51 00, 2003 10 20 un 2003 10 30 (turpmāk – “konservētas sēnes”), importu Kopienā un uz tām attiecas šajā regulā paredzētie nosacījumi. Katras tarifu kvotas apmērs, kārtas numurs un periods, uz kuru šīs kvotas attiecas, ir norādīts I pielikumā.
2. Piemērojamā nodokļa likme ir 12 % ad valorem attiecībā uz produktiem ar KN kodu 0711 51 00 un 23 % attiecībā uz produktiem ar KN kodu 2003 10 20 un 2003 10 30.
2. pants
Regulas (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1301/2006 piemērošana
Piemēro Regulu (EK) Nr. 1291/2000 un Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.
3. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā “kompetentās iestādes” ir iestāde vai iestādes, kuras dalībvalsts norādījusi šīs regulas īstenošanai.
2. Šajā regulā “atskaites daudzums” ir maksimālais konservēto sēņu daudzums (konservu tīrsvars bez uzlējuma), ko kalendārajā gadā ir ievedis tradicionālais importētājs vienā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem.
Aprēķinot atskaites daudzumu, neņem vērā dalībvalstu, kuras 2006. gada 31. decembrī ir Kopienas sastāvā, vai Bulgārijas un Rumānijas izcelsmes konservētu sēņu importu.
Aprēķinot atskaites daudzumu, ņem vērā konservēto sēņu daudzumus, uz kuriem attiecas 1. panta 1. punktā minētās tarifu kvotas un kurus nevar ievest importa tarifu kvotas perioda laikā nepārvaramas varas gadījumā.
4. pants
Importētāju kategorijas
1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta, “tradicionālie importētāji” ir importētāji, kuri var pierādīt, ka
a) |
ir ieveduši konservētas sēnes Kopienā vismaz divos no iepriekšējiem trīs kalendārajiem gadiem; |
b) |
gadā pirms pieteikumu iesniegšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punktam ir ieveduši Kopienā vismaz 100 tonnu augļu un dārzeņu. |
2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 5. panta, “jaunie importētaji” ir importētāji, kas nav tie importētāji, kuri minēti šā panta 1. punktā un kuri katrā no pēdējiem diviem kalendārajiem gadiem ieveduši Kopienā vismaz 50 tonnas apstrādātu augļu un dārzeņu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punktā.
3. Tradicionālajiem un jaunajiem importētājiem jāiesniedz pierādījums tam, ka laikā, kad tie iesnieguši pirmo pieteikumu attiecībā uz attiecīgo kvotu periodu kompetentajām iestādēm tajā dalībvalstī, kurā tie ir dibināti un reģistrēti PVN maksātāju reģistrā, ir izpildīti 1. un 2. punktā noteiktie kritēriji.
Tirdzniecību ar trešām valstīm pierāda, iesniedzot muitas dokumentus par laišanu brīvā apgrozībā, kurus pienācīgi vizē muitas iestādes un kuros attiecīgais pieteikuma iesniedzējs ir norādīts kā saņēmējs.
5. pants
Licences pieteikumi un licences
1. Importa licences (turpmāk – “licences”) ir derīgas no to faktiskās izdošanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē.
2. Drošības naudas apmērs ir EUR 40 par tonnu (konservu tīrsvars bez uzlējuma).
3. Izcelsmes valsti norāda licences pieteikuma un licences 8. ailē un vārdu “jā” atzīmē ar krustiņu. Licence ir derīga tikai ievedumiem, kuru izcelsme ir norādītajā valstī.
4. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. panta 1. punkta, no importa licences izrietošās tiesības nav nododamas tālāk.
6. pants
Kopējā daudzuma iedalījums tradicionālajiem un jaunajiem importētājiem
1. Kopējo daudzumu, kas piešķirts Ķīnai un citām trešām valstīm, ievērojot I pielikumu, dala sekojoši:
a) |
95 % tradicionāliem importētājiem; |
b) |
5 % jauniem importētājiem. |
2. Ja kāda no importētāju kategorijām neizmanto visu Ķīnai un citām trešām valstīm piešķirto daudzumu, atlikumu var piešķirt citai kategorijai.
3. Licences pieteikumu 20. ailē norāda attiecīgi “tradicionāls importētājs” vai “jauns importētājs”.
7. pants
Ierobežojumi, ko piemēro pieteikumiem
1. Tradicionāla importētāja iesniegtu licences pieteikumu konservētu sēņu importam uz Kopienu kopējais apjoms (konservu tīrsvars bez uzlējuma) neattiecina uz daudzumu, kas pārsniedz 150 % no atskaites daudzuma.
2. Kopējais licences pieteikumu apjoms konservētu sēņu (konservu tīrsvars bez uzlējuma) ievešanai Kopienā, ko iesniedzis konkrētas izcelsmes jauns importētājs, nedrīkst pārsniegt 1 % no kopējā daudzuma, kas attiecīgi norādīts I pielikumā.
8. pants
Importētāju iesniegtie licences pieteikumi
1. Importētāji iesniedz savus licences pieteikumus pirmajās piecās janvāra darba dienās.
2. Ja jaunie importētāji iepriekšējā kalendārajā gadā ir ieguvuši licences, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1864/2004 vai šo regulu, tiem ir arī jāsniedz pierādījums, ka vismaz 50 % no tiem piešķirtā daudzuma faktiski ir laisti brīvā apgrozībā Kopienas tirgū.
9. pants
Paziņošana par licences pieteikumiem
Dalībvalstis ne vēlāk kā janvāra desmitajā darba dienā ziņo Komisijai par daudzumiem kilogramos, par kuriem ir iesniegti licences pieteikumi.
Paziņojumus iedala pēc KN koda un izcelsmes un tajos attiecīgi atsevišķi jānorāda skaitļi tradicionālo importētāju pieteiktajiem daudzumiem un jauno importētāju pieteiktajiem daudzumiem katram produktam.
10. pants
Licenču izdošana
Dalībvalstu kompetentās iestādes izdod licences septītajā darba dienā pēc paziņojuma iesniegšanas termiņa, kā paredzēts 9. panta pirmajā daļā.
11. pants
Starptautiskās saistības, kas piemērojamas importam no Ķīnas
1. Ķīnas izcelsmes konservētu sēņu laišanu brīvā apgrozībā Kopienas tirgū reglamentē Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) 55. līdz 65. pants.
2. Iestādes, kuras ir kompetentas izdot izcelsmes apliecību Ķīnas izcelsmes konservētām sēnēm, ir minētas II pielikumā.
12. pants
Administratīvā sadarbība starp dalībvalstīm
Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu abpusēju administratīvo sadarbību ar mērķi nodrošināt šīs regulas pareizu piemērošanu.
13. pants
Pārejas posma pasākumi 2007. un 2008. gadam
Atkāpjoties no 4. panta 1. un 2. punkta, 2007. un 2008. gadā tikai Bulgārijā un Rumānijā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“Tradicionālie importētāji” ir importētāji, kuri var pierādīt, ka:
|
2) |
“Jaunie importētāji” ir importētāji, kas nav 1. punktā minētie importētāji, kuri katrā no diviem iepriekšējiem kalendārajiem gadiem ir ieveduši Bulgārijā vai Rumānijā vismaz 50 tonnu augļu un dārzeņu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punktam. |
14. pants
Atcelšana
No 2007. gada 1. janvāra atceļ Regulu (EK) Nr. 1864/2004.
15. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.
Regulas 13. pantu piemēro saskaņā ar Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un no tā spēkā stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 386/2004 (OV L 64, 2.3.2004., 25. lpp.).
(2) OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.
(3) OV L 325, 28.10.2004., 30. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1995/2005 (OV L 320, 8.12.2005., 34. lpp.).
(4) OV L 154, 8.6.2006., 22. lpp.
(5) OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.
(6) OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1713/2006 (OV L 321, 21.11.2006., 11. lpp.).
(7) OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.
I PIELIKUMS
Regulas 1. panta 1. punktā minēto tarifu kvotu apmērs, kārtas numurs un piemērošanas periods tonnās (konservu tīrsvars bez uzlējuma)
Izcelsmes valsts |
Kārtas numurs |
Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim |
Ķīna |
Tradicionālie importētāji: 09.4157 Jaunie importētāji: 09.4193 |
28 950 |
Citas trešās valstis |
Tradicionālie importētāji: 09.4158 Jaunie importētāji: 09.4194 |
5 030 |
II PIELIKUMS
Saraksts, kurā minētas Ķīnas iestādes, kas ir kompetentas izdot 10. panta 2. punktā minētās izcelsmes apliecības:
— |
Kvalitātes uzraudzības vispārējā pārvalde (General Administration of Quality Supervision) |
— |
Ķīnas Tautas Republikas Ievešanas un izvešanas inspekcijas un karantīnas birojs (Entry-exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China), kas atrodas šādās vietās:
|
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/96 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1980/2006
(2006. gada 20. decembris)
par pagaidu pasākumiem, kas sakarā ar Bulgārijas pievienošanos groza Regulu (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmumus 2001/245/EK, 2002/928/EK un 2006/797/EK attiecībā uz dažu tādu aktīvo vielu lietošanas turpināšanu, kuras nav iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 42. pantu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Regulā (EK) Nr. 2076/2002 (1) un Komisijas Lēmumos 2001/245/EK (2), 2002/928/EK (3) un 2006/797/EK (4) ir noteikumi par atsevišķu aktīvo vielu neiekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un par to, ka dalībvalstīm jāatceļ visas atļaujas izmantot augu aizsardzības līdzekļus, kuros ir minētās aktīvās vielas. Minētajos tiesību aktos ir paredzēti izņēmumi, kas ļauj turpināt dažu minēto vielu lietošanu ierobežotā laikposmā, kamēr tiek izstrādātas alternatīvas. |
(2) |
Bulgārija pieteicās uz pārejas posma pasākumiem attiecībā uz konkrētām aktīvajām vielām, lai nodrošinātu, ka var pakāpeniski izbeigt ražošanu vai var iesniegt dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK prasībām. |
(3) |
Ir iesniegta un Komisijas un dalībvalstu ekspertu izvērtēta informācija, kas pierāda, ka minētās vielas lietojamas arī turpmāk. Tādēļ ir pieļaujams ar stingriem nosacījumiem, kuru mērķis ir mazināt varbūtēju apdraudējumu, dot ilgāku laiku esošo atļauju atsaukšanai būtiskos izmantošanas veidos, kuros patlaban vēl nav alternatīvu. |
(4) |
Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2076/2002 un Lēmumi 2001/245/EK, 2002/928/EK un 2006/797/EK. |
(5) |
Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 2076/2002 groza šādi:
1) |
2. pantu papildina ar šādu 4. punktu: “4. Ar izņēmumu no 3. punkta attiecībā uz atļaujām augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir II pielikuma A slejā uzskaitītās vielas, Bulgārija var līdz 2009. gada 30. jūnijam paturēt spēkā atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētās vielas, izmantošanai C slejā uzskaitītajām vajadzībām, ar šādiem nosacījumiem:
Bulgārija katru gadu līdz 31. decembrim informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, piemērojot šo punktu, jo īpaši par darbībām, kas veiktas saskaņā ar a)–d) apakšpunktu.” |
2) |
3. pantu papildina ar šādu c) punktu:
|
3) |
II pielikumu groza šādi:
|
2. pants
Lēmumu 2001/245/EK groza šādi:
1) |
2. pantu aizstāj ar šādu: “2. pants 1. Dalībvalstis gādā, lai:
2. Ar izņēmumu no 1. punkta attiecībā uz atļaujām augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir cinebs, Bulgārija var paturēt spēkā atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir minētā viela, izmantošanai dārzkopības kultūrām, vīnogulājiem, tabakai, āboliem un kauleņiem, ar šādiem nosacījumiem:
Bulgārija katru gadu līdz 31. decembrim informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, piemērojot šo punktu, jo īpaši par darbībām, kas veiktas saskaņā ar a)–d) apakšpunktu.” |
2) |
3. pantu papildina ar otru daļu: “Ar izņēmumu no pirmā punkta termiņa pagarinājumiem, ko Bulgārija piešķir 2. panta 2. punktā minētajām vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 6. punkta noteikumiem, jābūt iespējami īsiem un jāizbeidzas ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī.” |
3. pants
Lēmumu 2002/928/EK groza šādi:
1) |
2. punktu papildina ar šādu d) apakšpunktu:
Bulgārija katru gadu līdz 31. decembrim informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, piemērojot šo punktu, jo īpaši par darbībām, kas veiktas saskaņā ar a)–d) apakšpunktu.” |
2) |
3. pantu papildina ar šādu c) punktu:
|
3) |
Pielikuma rindā, kas attiecas uz benomilu, B slejā pievieno vārdu “Bulgārija” un C slejā – “Tikai profesionālai lietošanai ar piemērotiem aizsardzības līdzekļiem. Vīna dārzi, persiki, tomāti un tabaka”. |
4. pants
Lēmumu 2006/797/EK groza šādi:
1) |
3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Ar izņēmumu no pirmās daļas un 2. punkta Bulgārija var līdz 2009. gada 30. jūnijam paturēt spēkā atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir nātrija tetratiokarbonāts, izmantošanai C slejā minētajām vajadzībām, ar šādiem nosacījumiem:
3. Attiecīgā dalībvalsts katru gadu līdz 31. decembrim informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, piemērojot 1. un 2. punktu, jo īpaši par darbībām, kas veiktas atbilstīgi katra punkta a)–d) apakšpunktam.” |
2) |
4. panta trešo daļu aizstāj ar šādām: “Ja atļaujas saskaņā ar 3. panta 1. punktu atsauc līdz 2010. gada 31. maijam, termiņš beidzas ne vēlāk kā 2010. gada 30. novembrī. Ja atļaujas saskaņā ar 3. panta 3. punktu atsauc līdz 2009. gada 30. jūnijam, termiņš beidzas ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī.” |
3) |
Lēmuma 2006/797/EK pielikumā virsrakstu nomaina ar vārdiem “3. panta 1. un 2. punktā minēto atļauju saraksts”. Rindā, kas attiecas uz nātrija tetratiokarbonātu, B slejā pievieno vārdu “Bulgārija” un C slejā – “Augsnes dezinfekcijai dārzkopībā un vīna dārzos”. |
5. pants
Šī regula stājas spēkā, stājoties spēkā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumam, un ir spēkā no tā spēkā stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 20. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Markos KYPRIANOU
(1) OV L 319, 23.11.2002., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1335/2005 (OV L 211, 13.8.2005., 6. lpp.).
(2) OV L 88, 28.3.2001., 19. lpp.
(3) OV L 322, 27.11.2002., 53. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1335/2005.
(4) OV L 324, 23.11.2006., 8. lpp.
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/99 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1981/2006
(2006. gada 22. decembris)
par detalizētiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 32. panta īstenošanas noteikumiem attiecībā uz Kopienas ģenētiski modificētu organismu references laboratoriju
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1), un jo īpaši tās 32. panta piekto daļu,
tā kā:
(1) |
Regula (EK) Nr. 1829/2003 nosaka, ka zināmus minētajā regulā noteiktus pienākumus un uzdevumus veic Kopienas References laboratorija (KRL). Tā nosaka arī, ka KRL palīdz valstu references laboratorijas. |
(2) |
Noteikšanas un identifikācijas metodes jāpārbauda un jāapstiprina KRL un paraugiem un kontroles paraugiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 641/2004 par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 īstenošanas noteikumiem attiecībā uz jaunas ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem, paziņošanu par esošajiem produktiem un tāda ģenētiski modificēta materiāla nejaušu vai tehniski nenovēršamu klātbūtni, par ko saņemts labvēlīgs riska novērtējums (2). |
(3) |
Jāizstrādā detalizēti noteikumi Regulas (EK) Nr. 1829/2003 32. panta īstenošanai. |
(4) |
Pieteikumu iesniedzēju iemaksāto finansiālo iemaksu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1829/2003 32. pantam var izmantot tikai zināmu minētajā regulā noteiktu pienākumu un uzdevumu izmaksu segšanai, kā noteikts minētās regulas pielikumā. KRL jāpilnvaro iekasēt finansiālo iemaksu no pieteikumu iesniedzējiem par atļaujām, atļauju atjaunošanu un, ja vajadzīgs, atļauju izmaiņām. |
(5) |
Finansiālās iemaksas apjomu nosaka, ņemot vērā KRL veiktā darba apjomu katrā gadījumā, atkarībā no pārbaudes metodes līmeņa un pirms atļaujas pieteikuma iesniegšanas veiktā novērtējuma. |
(6) |
Pieteikumu iesniedzējus jāmudina iesniegt datus, kas attiecas uz KRL jau novērtētiem un publicētiem moduļiem, lai atvieglotu pieteikuma lietas izveidošanu un noteikšanas metodes novērtēšanu. |
(7) |
Finansiālā iemaksa jāmaksā pēc vienotas likmes, lai palīdzētu segt tos izdevumus, ko rada visaptveroša datu analīze un KRL izmantojamās metodes un saņemto paraugu apstiprinājums no iekšējās laboratorijas visos gadījumos, kad piesaka jaunu metodi. |
(8) |
Papildu finansiālā iemaksa jāiemaksā pieteikumu iesniedzējiem, kuru iesniegtās metodes novērtējumam vajag pētījumus sadarbībā ar valsts references laboratorijām, lai atbilstu kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 641/2004 I pielikumā. |
(9) |
Finansiālo iemaksu apjomam jānosedz ar veicamajiem vērtēšanas uzdevumiem tieši saistītās izmaksas. Tas ietver arī personālu, reaģentus un citus saistītus vienreizlietojamus materiālus, materiālu izdali Eiropas ĢMO laboratoriju tīkla (ENGL) locekļiem, ja vajadzīgs, un administratīvos izdevumus. Tie jāaprēķina, pamatojoties uz pieredzi, kas iegūta, Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā veicot noteikšanas metožu vērtēšanu, ieskaitot sadarbību ar ENGL locekļiem, ja vajadzīgs, un nevar pārsniegt minētās vērtēšanas patiesās izmaksas. |
(10) |
Ja vērtēšanas izmaksas kādam atļaujas pieprasījumam ievērojami pārsniedz minētajā regulā noteikto finansiālo iemaksu apjomu, tad KRL var no pieteikuma iesniedzēja iekasēt papildu iemaksu. Tādā gadījumā pieteikuma iesniedzējam ir tiesības būt atbrīvotam no papildu maksājuma, ja viņš noteiktā termiņā atsauc savu pieteikumu. |
(11) |
Īpaša uzmanība jāpievērš atsevišķiem biotehnoloģisko pētījumu gadījumiem no jaunattīstības valstīm. Finansiālās iemaksas apjoma samazināšana var notikt, ja atļaujas pieteikuma iesniedzēja galvenais birojs atrodas jaunattīstības valstī. |
(12) |
Lai atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piedalīšanos Kopienas procedūrā par ģenētiski modificētas (ĢM) pārtikas un barības atļaujām, ja pieteikuma iesniedzējs ir MVU, tad var piemērot samazinātu finansiālo iemaksu. Uzņēmuma kvalificēšana kā MVU (3) pēc parauga deklarācijas informācijas var būt par rakstisku pierādījumu, ko pieteikuma iesniedzēji iesniedz attiecībā uz savu MVU statusu. |
(13) |
Regula (EK) Nr. 1829/2003 jau nosaka noteikumus, ka pieteikuma iesniedzējiem jāiemaksā finansiālā iemaksa, tādēļ pieteikuma iesniedzēji, kas iesnieguši pieteikumus pirms šīs regulas stāšanās spēkā, zina par šo noteikumu. Tādējādi finansiālā iemaksa jāprasa arī par atļauju pieteikumiem, kuri iesniegti pirms šīs regulas spēkā stāšanās. |
(14) |
Valsts references laboratorijām, kas palīdz KRL pildīt pienākumus un uzdevumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1829/2003 pielikumā, jābūt daļai no Eiropas ĢMO laboratoriju tīkla (ENGL), kura locekļi atspoguļo pašreizējo stāvokli ĢMO noteikšanā, ieskaitot metodes attīstību, veikšanu un vērtēšanu, paraugu ņemšanu un bioloģisko un analītisko neskaidrību vadību. Tām jāatbilst noteiktām prasībām, kur tām jāpalīdz KRL īpaši pārbaudes un noteikšanas vērtēšanas metodēs, starptautiskiem standartiem atbilstošas pētnieciskās sadarbības kontekstā. |
(15) |
Stabilitātes un efektivitātes interesēs un lai padarītu vērtēšanas procedūru spējīgu darboties atbilstīgi minētajai regulai, jāizraugās valsts references laboratorijas, kas spēj palīdzēt KRL pārbaudīt un vērtēt noteikšanas metodes. |
(16) |
Attiecības starp valsts references laboratorijām, kas palīdz KRL pārbaudīt un vērtēt noteikšanas metodes un starp tām un KRL nosaka ar rakstisku nolīgumu. |
(17) |
Regulas (EK) Nr. 1829/2003 pielikums atbilstīgi jāgroza. |
(18) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Šī regula nosaka detalizētus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1829/2003 32. panta īstenošanai attiecībā uz:
a) |
Kopienas References laboratorijas (KRL) un valsts references laboratoriju uzdevumu izmaksu segšanu, kā noteikts minētās regulas pielikumā, un |
b) |
valsts references laboratoriju izveidošanu. |
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“pilna vērtēšanas procedūra” nozīmē pieteikuma iesniedzēja izvirzīto metodes veiktspējas kritēriju novērtēšanu starplaboratoriju izmēģinājumos, kur iesaistās valsts references laboratorijas atbilstīgi dokumentam ar nosaukumu “Minimālo veiktspējas prasību noteikšana ĢMO testu analīzes metodēm”, kas minēts Regulas (EK) Nr. 641/2004 I pielikuma 1.B punktā, un pieteikuma iesniedzēja iesniegtās metodes atkārtojamības un patiesuma novērtēšanu; |
b) |
“mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)” ir mazie un vidējie uzņēmumi, kas definēti Komisijas Ieteikumā Nr. 2003/361/EK (4); |
c) |
“jaunattīstības valstis” nozīmē saņēmējvalstis, kā minēts Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu 2. pantā (5); |
d) |
“pieteikums”, ja lietots bez tuvāka paskaidrojuma, nozīmē atļaujas pieteikumu, ko iesniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, tostarp pieteikumus, kurus iesniedz saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem un kuri ir pārveidoti vai papildināti saskaņā ar minētās regulas 46. pantu. Tas attiecas arī uz atļauju atjaunošanas pieteikumiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. vai 23. pantam un atļauju izmaiņām atbilstīgi minētās regulas 9. panta 2. punktam, 10. pantam, 21. panta 2. punktam vai 22. pantam, kur KRL pieprasa pārbaudīt un novērtēt noteikšanas un identifikācijas metodes. |
3. pants
Iemaksas
1. Par katru pieteikumu pieteikuma iesniedzējs pēc vienotas likmes maksā KRL EUR 30 000.
2. Ja atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 641/2004 I pielikumam vajadzīga noteikšanas un identifikācijas metodes novērtēšanas procedūra par atsevišķu ĢMO gadījumu, tad KRL pieteikuma iesniedzējam prasa iemaksāt papildu iemaksu EUR 60 000.
Šo summu reizina ar pilnīgi novērtējamo ĢMO gadījumu skaitu.
KRL samazina papildu iemaksas apjomu proporcionāli ietaupītajām izmaksām:
a) |
ja pilnai novērtēšanas procedūrai vajadzīgos materiālus piegādā pieteikuma iesniedzējs un/vai |
b) |
ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus par moduļiem, piemēram, DNA ekstrakcijas protokolus, un norāda īpašas references sistēmas, ko KRL jau ir novērtējusi un publicējusi. |
3. Ja pieteikuma iesniedzēja pieteiktās noteikšanas metodes novērtēšanas izmaksas ievērojami pārsniedz finansiālo iemaksu summas, kas minētas 1. un 2. punktā, jāprasa papildu iemaksa.
Papildu iemaksai jāsedz 50 % no tās izmaksu daļas, kas pārsniedz 1. un 2. punktā minētās iemaksas summas.
4. Iemaksas, kas minētas 1. un 2. punktā, jāmaksā arī tad, ja pieteikumu atsauc.
4. pants
Samazinājumi un izslēgšana
1. Ja pieteikuma iesniedzējs ir MVU vai tā galvenais birojs atrodas jaunattīstības valstī, 3. panta 1. un 2. punktā minētās finansiālās iemaksas samazina par 50 %.
2. Ja tā pati noteikšanas un identifikācijas metode jau ir iekļauta tā paša pieteikuma iesniedzēja iepriekšējā pieteikumā par produktiem, kas attiecas uz to pašu ĢMO, un minēto metodi KRL ir novērtējusi un publicējusi vai par tās novērtēšanu nav izlemts, minētais pieteikuma iesniedzējs ir atbrīvots no finansiālās iemaksas maksājuma, kas noteikts 3. pantā.
Tomēr, ja KRL rodas izmaksas, veicot novērtēšanas uzdevumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1829/2003, KRL var no pieteikuma iesniedzēja iekasēt maksimālo iemaksu EUR 30 000.
3. Ja pieteikuma iesniedzējs ir MVU vai tā galvenais birojs atrodas jaunattīstības valstī, vai ja pieteikums iesniegts pirms šīs regulas stāšanās spēkā, 3. panta 3. punktu nepiemēro.
5. pants
Procedūra
1. Pieteikuma iesniedzējam jāsniedz pierādījumi, ka EUR 30 000 iemaksas pēc vienotās likmes, kas minētas 3. panta 1. punktā, ir nomaksātas KRL, kad tas iesniedz pārtikas un barības paraugus un to kontroles paraugus KRL atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 3. punkta j) apakšpunktam vai 17. panta 3. punkta j) apakšpunktam.
2. Ja atbilstīgi 3. panta 2. punktam tiek pieprasīta pilna novērtēšanas procedūra, KRL par šo faktu rakstiski paziņo pieteikuma iesniedzējam un pieprasa šim noteikumam atbilstošas summas apmaksu.
3. Ja atbilstīgi 3. panta 3. punktam KRL paredz, ka pieteikuma iesniedzēja pieteiktās noteikšanas metodes novērtēšanas izmaksas ievērojami pārsniegs 3. panta 1. un 2. punktā minētās finansiālās iemaksas, tā rakstiski paziņo pieteikuma iesniedzējam paredzamo papildu izmaksu summu.
Ja viena mēneša laikā no paziņojuma saņemšanas pieteikuma iesniedzējs atsauc savu pieteikumu, 3. panta 3. punktā minētā papildu iemaksa nav jāmaksā.
Pēc noteikšanas metodes novērtēšanas KRL rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju par faktiskajām un pamatotajām izmaksām, kas radušās, veicot noteikšanas metodes novērtēšanu, un pieprasa iemaksu atbilstīgi 3. panta 3. punktam.
4. Ja atbilstīgi 4. panta 2. punktam KRL ir izmaksas, tā rakstiski paziņo pieteikuma iesniedzējam veicamās iemaksas apjomu, ietverot šīs summas pamatojumu.
5. Ja pieteikums iesniegts pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, tad KRL trīs mēnešu laikā no tās dienas rakstiski paziņo pieteikuma iesniedzējam finansiālās iemaksas apjomu, kas jāmaksā atbilstīgi 3. panta 1. vai attiecīgi 2. punktam.
6. Ja atbilstīgi 4. panta 1. punktam pieprasa iemaksas samazināšanu, pieteikumam līdzi jābūt rakstiskiem pierādījumiem, ka izpildīti minētā panta nosacījumi. KRL, ja vajadzīgs, var pieprasīt papildu informāciju.
7. Iemaksas, kas minētas 2.–5. punktā, pieteikuma iesniedzējam jāiemaksā 45 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas dienas.
Ja pieteikuma iesniedzējs noteiktajā termiņā nav iesniedzis maksājuma apliecinājumu un ja Regulas (EK) Nr. 1829/2003 pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā minētais novērtējums vēl nav nosūtīts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“iestādei”), tad KRL to neiesniedz iestādei līdz pienācīgā maksājuma saņemšanai. KRL nekavējoties brīdina iestādi, ka ziņojums kavēsies, lai iestāde varētu informēt pieteikuma iesniedzēju un veikt turpmākos pasākumus, kas prasīti Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 1. un 2. punktā un 18. panta 1. un 2. punktā.
6. pants
Valsts references laboratoriju palīdzība KRL noteikšanas un identifikācijas metožu pārbaudīšanā un novērtēšanā
1. Laboratorijām, kas palīdz KRL noteikšanas un identifikācijas metožu pārbaudīšanā un novērtēšanā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 3. punkta d) apakšpunktā un 18. panta 3. punkta d) apakšpunktā, jāatbilst šīs regulas I pielikumā minētajām minimālajām prasībām.
II pielikumā minētās laboratorijas atbilst šīm prasībām un tādēļ atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1829/2003 tiek ieceltas par valsts references laboratorijām, kas palīdz KRL pārbaudīt un novērtēt noteikšanas metodi.
2. KRL un valsts references laboratorijas, kas minētas II pielikumā, slēdz rakstisku nolīgumu, kas nosaka attiecības to starpā, īpaši finanšu jautājumos. Īpaši rakstiskajā nolīgumā jānosaka, ka KRL iedala valstu laboratorijām daļu no saņemtās finansiālās iemaksas.
7. pants
Atskaites
KRL atbild par gada atskaites sagatavošanu par darbu, kas katru gadu veikts šīs regulas īstenošanai un iesniedz to Komisijai. Valstu references laboratorijas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1829/2003 palīdz gatavot šo gada atskaiti.
KRL var organizēt ikgadēju tikšanos ar valstu references laboratorijām, lai sagatavotu gada atskaiti.
8. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1829/2003
Regulas (EK) Nr. 1829/2003 pielikumu groza atbilstīgi šīs regulas III pielikumam.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Markos KYPRIANOU
(1) OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.
(2) OV L 102, 7.4.2004., 14. lpp.
(3) Komisijas paziņojums 2003/C 118/03 (OV C 118, 20.5.2003., 5. lpp.). Labojums publicēts OV C 156, 4.7.2003., 14. lpp.
(4) OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.
(5) OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.
I PIELIKUMS
Prasības laboratorijām, kas palīdz Kopienas References laboratorijai noteikšanas metožu pārbaudīšanā un novērtēšanā, kā minēts 6. panta 1. punktā
Laboratorijām, kas palīdz Kopienas References laboratorijai noteikšanas metožu pārbaudīšanā un novērtēšanā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 3. punkta d) apakšpunktā, jābūt:
a) |
akreditētām vai akreditācijas procesā, kas uzsākts atbilstīgi EN ISO/IEC 17025 pēc “Vispārējas prasības par testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetenci” vai līdzvērtīga standarta, kas nodrošina, ka laboratorijām:
|
b) |
nodrošina pārliecību, ka personāls respektē subjektu, datu, rezultātu vai atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1829/2003 iesniegto atļauju pieteikumu, atļauju atjaunošanas vai izmaiņas apstrādē ietverto paziņojumu konfidencialitāti un īpaši konfidenciālo informāciju, kas minēta minētās regulas 30. pantā. |
II PIELIKUMS
Valsts references laboratorijas, kas palīdz Kopienas References laboratorijai noteikšanas metožu pārbaudīšanā un novērtēšanā, kā minēts 6. panta 1. punktā
Belgique/België
— |
Centre wallon de Recherches agronomiques (CRA-W), |
— |
Institut Scientifique de Santé Publique (ISP) — Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid (WIV), |
— |
Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO); |
Česká republika
— |
Státní veterinární ústav Jihlava (SVU Jihlava), |
— |
Státní zdravotní ústav (SZÚ), Laboratoř pro molekulárně biologické metody (LMBM), Centrum hygieny potravinových řetězců v Brně, |
— |
Státní zemědělská a potravinářská inspekce (SZPI), |
— |
Vysoká škola chemicko-technologická v Praze (VŠCHT), |
— |
Výzkumný ústav rostlinné výroby (VÚRV), Praha; |
Danmark
— |
Danmarks Fødevareforskning (DFVF), |
— |
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, Plantedirektoratet, Laboratorium for Diagnostik i Planter, Frø og Foder; |
Deutschland
— |
Bayerisches Landesamt für Gesundheit und Lebensmittelsicherheit (LGL), |
— |
Berliner Betrieb für Zentrale Gesundheitliche Aufgaben (BBGes) — Institut für Lebensmittel, Arzneimittel und Tierseuchen (ILAT), |
— |
Bundesinstitut für Risikobewertung, |
— |
Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg, |
— |
Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt Ostwestfalen-Lippe, |
— |
Institut für Hygiene und Umwelt der Hansestadt Hamburg, |
— |
Landesamt für Landwirtschaft, Lebensmittelsicherheit und Fischerei — Mecklenburg-Vorpommern (LALLF MV), |
— |
Landesamt für Soziales, Gesundheits- und Verbraucherschutz — Abteilung F: Verbraucherschutz, Veterinärmedizin, Lebensmittelhygiene und Molekularbiologie, |
— |
Landesamt für Umweltschutz Sachsen-Anhalt, |
— |
Landesamt für Verbraucherschutz Sachsen-Anhalt — Fachbereich Lebensmittelsicherheit, |
— |
Landesbetrieb Hessisches Landeslabor — Standort Kassel, |
— |
Landeslabor Brandenburg, |
— |
Landeslabor Schleswig-Holstein, |
— |
Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz — Institut für Lebensmittelchemie Trier, |
— |
Landesuntersuchungsanstalt für das Gesundheits- und Veterinärwesen Sachsen (LUA), |
— |
Landwirtschaftliche Untersuchungs- und Forschungsanstalt Rostock der LMS Mecklenburg-Vorpommern, |
— |
Niedersächsisches Landesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (LAVES) — Lebensmittelinstitut (LI) Braunschweig, |
— |
Sächsische Landesanstalt für Landwirtschaft — Fachbereich Landwirtschaftliches Untersuchungswesen, |
— |
Staatliche Landwirtschaftliche Untersuchungs- und Forschungsanstalt Augustenberg (Baden-Württemberg), |
— |
Thüringer Landesamt für Lebensmittelsicherheit und Verbraucherschutz (TLLV); |
Eesti
— |
DNA analüüsi laboratoorium, Geenitehnoloogia Instituut (GTI), Tallinna Tehnikaülikool (TTÜ), |
— |
Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (KBFI), Molekulaargeneetika laboratoorium (MG), |
— |
Veterinaar-ja Toidulaboratoorium (VTL); |
Elláda
— |
Εθνικό Ίδρυμα Αγροτικής Έρευνας Εργαστήριο Γενετικής Ταυτοποίησης Γεωργικών Προϊόντων, Μικροοργανισμών και Ελέγχου Σπόρων Σποράς για την Ανίχνευση, Γενετικών Τροποποιήσεων, |
— |
Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών, Γενική Διεύθυνση Γενικού Χημείου του Κράτους (ΓΧΚ), Διεύθυνση Τροφίμων — Αθήνα; |
España
— |
Centro Nacional de Alimentación, Agencia Española de Seguridad Alimentartia (CNA-AESA), |
— |
Laboratorio Arbitral Agroalimentario del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (LAA-MAPA); |
France
— |
Groupement d’Intérêt Public — Groupe d’Etude et de contrôle des Variétés et des Semences (GIP-GEVES), |
— |
Laboratoire de Phytopathologie et de méthodologies de la détection (INRA Versailles), |
— |
Laboratoire Direction Générale de la Consommation, de la Concurrence et de la Répression des Fraudes de Strasbourg (Laboratoire de la DGCCRF de Strasbourg), |
— |
Laboratoire National de la Protection des Végétaux d'Orléans (LNPV Orléans); |
Ireland
— |
The State Laboratory (SL), Celbridge; |
Italia
— |
Ente Nazionale Sementi Elette (E.N.S.E.), Laboratorio Analisi Sementi, |
— |
Istituto Superiore di Sanità, Centro Nazionale per la Qualità degli Alimenti e per i Rischi Alimentari (CNQARA), |
— |
Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle Regioni Lazio e Toscana, Centro di Referenza Nazionale per la Ricerca di OGM (CROGM); |
Kypros
— |
Γενικό χημείο του κράτους (γχκ); |
Latvija
— |
Pārtikas un veterinārā dienesta Nacionālais diagnostikas centrs (PVD NDC); |
Lietuva
— |
Nacionalinė Veterinarijos Laboratorija, GMO Tyrimų Skyrius; |
Luxembourg
— |
Laboratoire National de Santé (LNS), Division du contrôle des denrées alimentaires; |
Magyarország
— |
Országos Élelmiszerbiztonsági és Táplálkozástudományi Intézet (OÉTI), |
— |
Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet, Központi Laboratórium (OMMI); |
Nederland
— |
RIKILT Instituut voor Voedselveiligheid, |
— |
Voedsel en Waren Autoriteit (VWA); |
Österreich
— |
Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH — Kompetenzzentrum Biochemie (AGES - CC BIOC), |
— |
Umweltbundesamt GmbH; |
Polska
— |
Instytut Biochemii i Biofizyki Polskiej Akademii Nauk, Laboratorium Analiz Modyfikacji Genetycznych Instytutu Biochemii i Biofizyki Polskiej Akademii Nauk (GMOIBB), Warszawa, |
— |
Instytut Hodowli i Aklimatyzacji Roślin (IHAR); Laboratorium Kontroli Genetycznie Modyfikowanych Organizmów, Błonie, |
— |
Instytut Zootechniki (National Feed Laboratory – NFL), Lublin, |
— |
Państwowego Instytutu Weterynaryjnego – Państwowego Instytutu Badawczego w Puławach, Puławy, |
— |
Regionalne Laboratorium Badań Żywności Genetycznie Modyfikowanej (RLG); |
Portugal
— |
Direcção-Geral de Protecção das Culturas (DGPC), Laboratório de Caracterização de Materiais de Multiplicação de Plantas (LCMMP), |
— |
Instituto Nacional de Engenharia Tecnologia e Inovação (INETI), Laboratório para a Indústria Alimentar (LIA); |
Slovenija
— |
Kmetijski inštitut Slovenije (KIS), Ljubljana, |
— |
Nacionalni inštitut za biologijo (National institute of Biology, NIB), Ljubljana; |
Slovensko
— |
Štátny veterinárny a potravinový ústav, Dolný Kubín (State Veterinary and Food Institute Dolný Kubín), |
— |
Ústav molekulárnej biológie SAV (Molecular Biology Institute of the Slovak Academy of Slovakia), |
— |
Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky, Oddelenie molekulárnej biológie Bratislava, (Central Control and Testing Institute of Agriculture); |
Suomi/Finland
— |
Tullilaboratorio |
Sverige
— |
Livsmedelsverket (SLV) |
United Kingdom
— |
Central Science Laboratory (CSL), |
— |
LGC Limited (LGC), |
— |
Scottish Agricultural Science Agency (SASA). |
III PIELIKUMS
Grozījumi Regulas (EK) Nr. 1829/2003 pielikumā
2., 3. un 4. punktu aizvieto ar šādiem:
“2. |
Šajā pielikumā minēto pienākumu un uzdevumu izpildei Kopienas References laboratorijai palīdz valstu references laboratorijas, kas minētas 32. pantā, kuras sekojoši uzskata par konsorcija “Eiropas ĢMO laboratoriju tīkls” locekļiem. |
3. |
Kopienas References laboratorija cita starpā ir atbildīga par:
|
4. |
Kopienas References laboratorijai ir nozīme strīdu izšķiršanā par šajā pielikumā noteikto uzdevumu rezultātiem, neietekmējot Kopienas References laboratorijas pienākumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. pantā. |
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/110 |
KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/142/EK
(2006. gada 22. decembris),
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumu, kurā sniegts saraksts sastāvdaļām, kas vienmēr jānorāda pārtikas produktu marķējumā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (1), un jo īpaši tās 6. panta 11. punkta trešo daļu,
ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. gada 6. decembra un 2006. gada 15. februāra atzinumu,
tā kā:
(1) |
Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā sniegts saraksts sastāvdaļām, kas vienmēr jānorāda pārtikas produktu marķējumā, jo tās alergēnuzņēmīgiem indivīdiem var izraisīt blakusparādības. |
(2) |
Minētās direktīvas 6. panta 11. punkta pirmā daļa paredz regulāri pārskatīt IIIa pielikumā iekļauto sarakstu un, ja nepieciešams, atjaunināt, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām. |
(3) |
Saistībā ar šo pārskatīšanu Komisija pieprasīja Eiropas Pārtikas un nekaitīguma iestādes (EPNI) atzinumu par noteiktu papildu produktu iespējamu iekļaušanu IIIa pielikumā. |
(4) |
Attiecībā uz lupīnu 2005. gada 6. decembra atzinumā EPNI norāda, ka šo pākšaugu, kuram ir 450 sugas, pārtikā izmanto jau sen, bet kopš vairākiem gadiem lupīnu miltus pievieno kviešu miltiem maizes izstrādājumu ražošanā. Ir dokumentēti tiešu, dažreiz smagu, alerģisku reakciju gadījumi, un pētījumi liecina, ka 30–60 % pret zemesriekstiem alerģiskiem cilvēkiem ir relatīvi augsts krustotās alerģijas risks pret lupīnu. |
(5) |
Attiecībā uz gliemjiem (gliemeži, gliemenes vai galvkāji) 2006. gada 15. februāra atzinumā EPNI precizē, ka tos visbiežāk patērē neapstrādātus, bet arī lieto pēc iespējamas pārstrādes kā sastāvdaļu dažos izstrādājumos, kā arī tādos produktos kā surimi. Alerģiskās reakcijas, dažkārt smagas, skar līdz 0,4 % no iedzīvotājiem, tas ir, 20 % no visiem jūras produktu alerģijas gadījumiem. Galvenais alergēnais gliemju proteīns tropomiozīns ir tas pats, kas vēžveidīgajiem, un bieži novērojami krustotās gliemju/vēžveidīgo alerģijas gadījumi. |
(6) |
Šie konstatējumi ļauj secināt, ka Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma sarakstā ir jāiekļauj lupīna un gliemji. |
(7) |
Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā iekļauj šādas sastāvdaļas:
“Lupīna un lupīnas produkti
Gliemji un gliemju produkti.”
2. pants
1. Dalībvalstis no 2007. gada 23. decembra atļauj to pārtikas produktu pārdošanu, kas atbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām.
2. Dalībvalstis no 2008. gada 23. decembra aizliedz to pārtikas produktu pārdošanu, kas neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām. Tomēr to pārtikas produktu pārdošana, kas neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un kas ir marķēti pirms šā datuma, ir atļauta līdz krājumu iztukšošanai.
3. pants
1. Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 23. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
4. pants
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
5. pants
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Briselē, 2006. gada 22. decembrī
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Markos KYPRIANOU
(1) OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).
Labojums
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/112 |
Labojums Komisijas 2004. gada 19. maija Lēmumā 2005/217/EK par Dānijas īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz “TV2/Danmark”
( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 85, 2006. gada 23. marts )
Uz 1. vāka un 1. lappusē virsrakstā:
tekstu:
“2005/217/EK”,
lasīt šādi:
“2006/217/EK”.
23.12.2006 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 368/s3 |
PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM
Lai panāktu skaidrāku publicēto tiesību aktu klasifikāciju, kas tomēr saglabā nepieciešamo kontinuitāti, no 2007. gada 1. janvāraOficiālā Vēstneša struktūra tiks mainīta.
Jauno struktūru ar piemēriem tās izmantošanā tiesību aktu klasifikācijā var aplūkot EUR-Lex tīmekļa vietnē:
http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm