ISSN 1725-5112 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
48. sējums |
Saturs |
|
I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta |
Lappuse |
|
|
||
|
* |
Komisijas Regula (EK) Nr. 1091/2005 (2005. gada 12. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2160/2003 par īpašu kontroles metožu izmantošanu dalībvalstu salmonellas apkarošanas programmās izpildi ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
|
||
|
|
|
|
Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
|
|
* |
||
|
|
Labojums |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/1 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1090/2005
(2005. gada 12. jūlijs),
ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
(2) |
Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. jūlijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 12. jūlijā
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 12. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta ievešanas vērtība |
0702 00 00 |
052 |
45,4 |
096 |
43,2 |
|
999 |
44,3 |
|
0707 00 05 |
052 |
87,6 |
999 |
87,6 |
|
0709 90 70 |
052 |
77,2 |
999 |
77,2 |
|
0805 50 10 |
388 |
60,8 |
528 |
60,0 |
|
999 |
60,4 |
|
0808 10 80 |
388 |
78,5 |
400 |
79,0 |
|
404 |
63,8 |
|
508 |
65,1 |
|
512 |
80,0 |
|
528 |
60,4 |
|
720 |
64,7 |
|
804 |
89,6 |
|
999 |
72,6 |
|
0808 20 50 |
388 |
87,3 |
512 |
45,3 |
|
528 |
59,4 |
|
800 |
31,4 |
|
804 |
99,5 |
|
999 |
64,6 |
|
0809 10 00 |
052 |
161,2 |
999 |
161,2 |
|
0809 20 95 |
052 |
263,8 |
400 |
312,0 |
|
999 |
287,9 |
|
0809 40 05 |
528 |
109,1 |
624 |
112,0 |
|
999 |
110,6 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/3 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1091/2005
(2005. gada 12. jūlijs)
par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2160/2003 par īpašu kontroles metožu izmantošanu dalībvalstu salmonellas apkarošanas programmās izpildi
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellu un citiem specifiskiem ar pārtiku saistītiem zoonozes izraisītājiem (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 2160/2003, var nolemt, ka īpašas apkarošanas metodes nav izmantojamas kā dalībvalstu izstrādāto apkarošanas programmu daļa to Kopienas uzdevumu sasniegšanai, kuri ir noteikti saskaņā ar minēto regulu. |
(2) |
Tātad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2160/2003 var nolemt izmantot vai izmanto īpašas apkarošanas metodes zoonožu un zoonožu izraisītāju izplatīšanās samazināšanai dzīvnieku pirmapstrādes posmā un citos pārtikas aprites posmos un pieņem noteikumus par šādu metožu izmantošanas nosacījumiem. |
(3) |
Pirms ierosināt īpašus apkarošanas metožu noteikumus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 15. pantu, apspriežas ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA). |
(4) |
Komisija apspriedās ar EFSA par pretmikrobu līdzekļu un vakcīnu izmantošanu salmonellu apkarošanai mājputnos. Ņemot vērā šo prasību, 2004. gada 21. oktobrīEFSA par šiem jautājumiem sniedza divus atsevišķus atzinumus. |
(5) |
Atzinumā par pretmikrobu līdzekļu izmantošanu salmonellu apkarošanai mājputnos EFSA neieteica izmantot pretmikrobu līdzekļus, pamatojoties uz cilvēku veselības apdraudējumu, kas saistīts ar rezistences attīstību, izlasi un izplatīšanos. Pretmikrobu līdzekļus izmanto, ievērojot formāli noteiktus nosacījumus, kas nodrošina cilvēku veselību, un tiem ir jābūt iepriekš pilnīgi attaisnotiem un reģistrētiem kompetentā iestādē. |
(6) |
Lai gan atzinumā bija minēta iespējama Salmonella spp. atlieku izplatīšanās, ieskaitot izlases rezistento celmu izplatīšanos ar ražošanas piramīdu, attiecībā uz vaislas saimēm bija atzīts, ka vērtīgu ģenētisko materiālu var pasargāt no inficētajām vaislas saimēm, lietojot pretmikrobu līdzekļus. Atzinumā bija arī secinājums, ka vispārīgi un visām mājputnu sugām nedaudzajos gadījumos, kad Salmonella spp. izraisa klīnisku infekciju, pretmikrobu līdzekļi var noderēt, lai samazinātu saslimstību un mirstību. |
(7) |
Tādējādi, pamatojoties uz EFSA atzinumu, jāparedz, ka pretmikrobu līdzekļus nav jāizmanto kā valsts apkarošanas programmu daļu, kuras jāpieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 6. pantu, izņemot EFSA atzinumā minētajos ārkārtas gadījumos. |
(8) |
Jebkurā gadījumā jāizmanto tikai tās veterinārās zāles, kas ir atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas veterināro zāļu kodeksu (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar kuru nosaka Kopienas cilvēku un veterināro zāļu atļaujas un uzraudzību un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (3). Pretmikrobu veterinārās zāles šajā regulā sauc par pretmikrobu līdzekļiem. |
(9) |
Vispār ir atzīts, ka sekmīgai salmonellu infekcijas apkarošanai mājputnu saimniecībās, ir jāizmanto atzīta lauksaimniecības prakse un higiēnas metodes, kā arī inficēto saimju izņemšana no ražošanas. |
(10) |
Atzinumā par vakcīnu lietošanu salmonellu apkarošanai mājputnu saimēs EFSA secina, ka mājputnu vakcināciju var uzskatīt par papildpasākumu, lai stiprinātu putnu pretestību salmonellu iedarbībai un samazinātu mirstību. |
(11) |
Savos secinājumos EFSA jo īpaši norāda, ka, izmantojot diagnosticēšanas metodes, ar kurām var atšķirt vakcīnu celmus no savvaļas celmiem, gan dezaktivēto, gan dzīvo vakcīnu var droši lietot visā putnu dzīves laikā, izņemot laiku pirms kaušanas. |
(12) |
Šā iemesla dēļ, pamatojoties uz EFSA atzinumu, ir piemēroti nodrošināt, ka dzīvās vakcīnas neizmanto kā daļu no valsts salmonellu apkarošanas programmām, kuras jāpieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 6. pantu, ja ražotājs nepiedāvā piemērotu metodi bakterioloģiskai salmonellas savvaļas celmu atšķiršanai no vakcīnas celmiem. |
(13) |
Regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Pretmikrobu līdzekļu lietošana
1. Pretmikrobu līdzekļus valstu apkarošanas programmās, kuras ir pieņemtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 6. pantu, neizmanto kā īpašu salmonellu apkarošanas metodi Gallus gallus vaislas mājputnu saimēs, izņemot 2. punktā minētajos apstākļos.
2. Atkāpjoties no 1. punkta un saskaņā ar a), b) un c) apakšpunktā un 3. punktā minētajiem nosacījumiem, pretmikrobu līdzekļus, kas ir atļauti saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK vai Regulu 726/2004/EK, var lietot tikai šādos izņēmuma gadījumos:
a) |
ar salmonellu inficētiem dzīvniekiem ir klīniskie simptomi, kas viņiem sagādā pārmērīgas ciešanas; ar pretmikrobu līdzekļiem ārstētas inficētās vaislas mājputnu saimes joprojām uzskata par inficētām ar salmonellu, un ir jāveic atbilstoši pasākumi, lai cik vien iespējams mazinātu salmonellas izplatīšanās draudus vaislas piramīdā; |
b) |
vērtīga ģenētiskā materiāla, ieskaitot “elites saimes”, apdraudētu sugu saimes un zinātniskiem nolūkiem turētas saimes, pasargāšana, lai iegūtu jaunas salmonellbrīvas saimes; cāļi, kas dzimuši no inkubējamām olām, kas ņemtas no ārstētiem dzīvniekiem, augšanas stadijā ik pēc divām nedēļām ir jāpārbauda, lai konstatētu 1 % būtisku salmonellu pārsvaru, kam ir 95 % uzticamības; |
c) |
kompetentas iestādes izsniegta vienreizēja atļauja, kas nav paredzēta salmonellu apkarošanai saimē, kurā pastāv aizdomas par inficēšanos ar salmonellām jo īpaši, ja inkubatorā vai saimniecībā ir konstatēta salmonellu infekcija; tomēr ārkārtas gadījumos dalībvalstis var nolemt atļaut ārstēšanu bez iepriekšējas atļaujas, ja vien par ārstēšanu nekavējoties paziņo kompetentai iestādei. |
3. Pretmikrobu līdzekļus var lietot ar kompetentas iestādes atļauju un tās uzraudzībā un to lietošana, kur vien tas ir iespējams, ir jāpamato ar bakterioloģiskiem paraugiem un uzņēmības testiem.
2. pants
Vakcīnu lietošana
Dzīvas salmonellu vakcīnas, kurām ražotājs nav piedāvājis piemērotu metodi bakterioloģiskai savvaļas salmonellu celmu atšķiršanai no vakcīnas celmiem, nelieto valsts apkarošanas programmās, kuras ir pieņemtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 6. pantu.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 12. jūlijā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Markos KYPRIANOU
(1) OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.
(2) OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.).
(3) OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/5 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1092/2005
(2005. gada 12. jūlijs),
ar kuru pārtrauc atbalsta avansu shēmu, lai kompensētu ieņēmumu no pārdošanas zudumu banānu nozarē attiecībā uz 2005. gadu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 13. februāra Regulu (EEK) Nr. 404/93 par banānu tirgus kopēju organizāciju (1), un jo īpaši tās 14. pantu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1858/93 (2) 4., 5. un 7. pantā paredzēti noteikumi, kas piemērojami pieprasījumu iesniegšanai, lai saņemtu avansus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 404/93 12. pantā paredzēto ieņēmumu no pārdošanas zaudējumu kompensācijas atbalsta shēmu banānu nozarē. |
(2) |
Kopienas ražošanas reģionos cenas ir stipri augstākas nekā attiecīgajā laika posmā iepriekšējos gados, un tās arī saglabājas diezgan augstas. Ja šī situācija ieilgst, tā zināmā brīdī var novest pie 2005. gada kompensācijas atbalsta summas noteikšanai tādā līmenī, kas būtu zemāks par iepriekšējos gados noteikto summu. Stipri zemākas atbalsta summas noteikšanas sekas būs tādas, ka ražotāji būs spiesti atmaksāt daļu no avansa veidā saņemtās summas. Jūtami samazinoties avansa maksājumu vienības vērtībai, kas noteikta Komisijas 2005. gada 4. maija Regulā (EK) Nr. 703/2005, ar kuru nosaka kompensācijas atbalstu 2004. gadā Kopienā ražotiem un pārdotiem banāniem un avansa maksājumu vienības vērtību attiecībā uz 2005. gadu (3), šādas situācijas sekas nav novēršamas. |
(3) |
Lai nosargātu Kopienas finanšu intereses un nepieļautu, ka turpmāk ražotājiem obligāti jāapmaksā saņemtie avansi, jāaptur noteikumi, kas piemērojami pieteikumu iesniegšanai avansu saņemšanai un to izmaksai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1858/93. Lai to panāktu, jāaptur gan avansu izmaksa par tiem banāniem, kas pārdoti pēc 2005. gada 30. aprīļa, gan arī jaunu pieteikumu iesniegšana. |
(4) |
Tādējādi šī regula jāpiemēro no 2005. gada 1. jūlija. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EEK) Nr. 1858/93 4., 5. un 7. pantā paredzētā kompensācijas atbalsta avansu pieprasījumu iesniegšana attiecībā uz 2005. gadu tiek apturēta.
2. pants
Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 1858/93 10. panta, par banāniem, kas pārdoti pēc 2005. gada 30. aprīļa, kompensācijas atbalsta avansus neizmaksā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2005. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 12. jūlijā
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
(2) OV L 170, 13.7.1993., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 789/2005 (OV L 132, 26.5.2005., 13. lpp.).
(3) OV L 118, 5.5.2005., 12. lpp.
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/7 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1093/2005
(2005. gada 12. jūlijs)
par A3 sistēmas izvešanas atļauju izsniegšanu augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, galda vīnogām, āboliem un persikiem)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo ievilkumu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 979/2005 (2) tika atklāts konkurss, nosakot orientējošās kompensācijas likmes un orientējošos daudzumus, par ko var izsniegt A3 sistēmas izvešanas atļaujas. |
(2) |
Atkarībā no iesniegtajiem piedāvājumiem jānosaka maksimālās kompensācijas likmes un daudzumu piešķīruma procentuālās daļas, atsaucoties uz piedāvājumiem, kas veikti šo maksimālo likmju līmenī. |
(3) |
Tomātiem, āboliem, galda vīnogām, apelsīniem un persikiem maksimālā likme, kas vajadzīga, lai izsniegtu atļaujas atbilstīgi orientējošajam daudzumam, ievērojot piedāvāto daudzumu ierobežojumus, ne vairāk kā pusotru reizi pārsniedz orientējošo kompensācijas likmi, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tomātiem, apelsīniem, galda vīnogām, āboliem un persikiem kompensācijas maksimālā likme un piešķīruma procentuālās daļas konkursā, ko atklāja ar Regulu (EK) Nr. 979/2005, ir norādītas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. jūlijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 12. jūlijā
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).
(2) OV L 166, 28.6.2005., 5. lpp.
PIELIKUMS
A3 sistēmas izvešanas atļauju izsniegšana augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, galda vīnogām, āboliem un persikiem)
Produkts |
Maksimālā kompensācijas likme (EUR/t tīrsvara) |
Pieprasīto daudzumu piešķīruma procenti maksimālās kompensācijas likmes līmenī |
Tomāti |
0 |
100 % |
Apelsīni |
— |
100 % |
Galda vīnogas |
35 |
100 % |
Āboli |
46 |
100 % |
Persiki |
26 |
100 % |
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/9 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1094/2005
(2005. gada 12. jūlijs),
ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1966. gada 22. septembra Regulu Nr. 136/66/EEK par taukvielu tirgu kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. pantu gadījumos, kad Kopienas cenas pārsniedz pasaules cenas, starpību starp šīm cenām var segt ar eksporta kompensāciju, eksportējot olīveļļu uz trešām valstīm. |
(2) |
Sīki izstrādāti noteikumi olīveļļas eksporta kompensāciju noteikšanai un piešķiršanai noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 616/72 (2). |
(3) |
Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punktu kompensācijai ir jābūt vienādai visā Kopienā. |
(4) |
Atbilstīgi Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 4. punktam kompensāciju par olīveļļu nosaka, ņemot vērā esošo situāciju un nākotnes perspektīvas attiecībā uz olīveļļas cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī olīveļļas cenas pasaules tirgū. Tomēr gadījumos, kad situācija pasaules tirgū liedz noteikt visizdevīgākās olīveļļas cenas, var ņemt vērā galveno konkurējošo augu eļļu cenu pasaules tirgū un reģistrēto starpību starp šīm cenām un olīveļļas cenām atsauces laikposmā. Kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt starpību starp olīveļļas cenām Kopienā un pasaules tirgū, kas, kur nepieciešams, ir koriģēta, lai ņemtu vērā izmaksas, kas ir saistītas ar produktu eksportu pasaules tirgū. |
(5) |
Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta trešā ievilkuma b) apakšpunktu var izlemt par kompensācijas noteikšanu konkursa kārtībā. Konkursa procedūrai jāattiecas uz kompensācijas apjomu, un tā var attiekties uz konkrētām galamērķa valstīm, daudzumiem, īpašībām un iepakojumu. |
(6) |
Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta otro ievilkumu kompensācija par olīveļļu var būt dažāda, atkarībā no galamērķa, gadījumos, kad to prasa situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības. |
(7) |
Kompensācijas ir jānosaka vismaz reizi mēnesī. Vajadzības gadījumā kompensācijas var mainīt šajā laikposmā. |
(8) |
Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai olīveļļas tirgū un jo īpaši olīveļļas cenām Kopienā un trešo valstu tirgos, kompensācija ir jānosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un taukvielu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Eksporta kompensācijas par Regulas Nr. 136/66/EEK 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. jūlijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 12. jūlijā
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV 172, 30.9.1966., 3025/66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.).
(2) OV L 78, 31.3.1972., 1. lpp. Regluā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2962/77 (OV L 348, 30.12.1977., 53. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 12. jūlija Regulai, ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas
Produkta kods |
Galamērķis |
Mērvienība |
Kompensācijas apjoms |
1509 10 90 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
0,00 |
1509 10 90 9900 |
A00 |
EUR/100 kg |
0,00 |
1509 90 00 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
0,00 |
1509 90 00 9900 |
A00 |
EUR/100 kg |
0,00 |
1510 00 90 9100 |
A00 |
EUR/100 kg |
0,00 |
1510 00 90 9900 |
A00 |
EUR/100 kg |
0,00 |
NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |
II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta
Padome
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/11 |
PADOMES LĒMUMS
(2005. gada 31. janvāris)
par Nolīguma par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku parakstīšanu
(2005/492/EK)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Komisija Kopienas vārdā apsprieda ar Ēģipti nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. |
(2) |
Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, būtu jāparaksta 2004. gada 4. martā parafētais nolīgums, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
Vienīgais pants
Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt personu, kura ir pilnvarota Eiropas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.
Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
Briselē, 2005. gada 31. janvārī
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
J. ASSELBORN
TULKOJUMS
NOLĪGUMS
starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
EIROPAS KOPIENA (turpmāk – “Kopiena”),
no vienas puses,
un
ĒĢIPTES ARĀBU REPUBLIKA (turpmāk – “Ēģipte”),
no otras puses,
turpmāk kopā sauktas “Puses”,
ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 3. punkta pirmo daļu,
ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Lēmumu Nr. 1513/2002/EK (1) par sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam),
ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģijas nozīmi to ekonomiskajā un sociālajā attīstībā un atsauci, kas izdarīta 2001. gada 25. jūnijā parakstītā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 43. pantā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses,
TĀ KĀ Kopiena un Ēģipte apņēmās veikt kopīgus zinātniskās izpētes, tehnoloģiskās attīstības un demonstrēšanas pasākumus dažādās kopējo interešu jomās un tā kā būtu abpusēji izdevīgi, ja katra no tām piedalītos arī otrās puses zinātniskās izpētes un attīstības pasākumos,
VĒLOTIES izveidot oficiālu satvaru sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā izpētē, kas ļautu paplašināt un pastiprināt sadarbību kopējo interešu jomās un, ņemot vērā to abpusējās ekonomiskās un sociālās intereses, veicināt šīs sadarbības gaitā gūto rezultātu izmantošanu,
VĒLOTIES padarīt Eiropas izpētes zonu pieejamu arī valstīm, kas nav tās locekles, un jo īpaši Vidusjūras partnervalstīm,
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
1. pants
Darbības joma un principi
1. Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus starp Kopienu un Ēģipti kopējo interešu jautājumos tajos gadījumos, kad tās veic zinātniskās izpētes un attīstības pasākumus zinātnes un tehnoloģijas jomās.
2. Sadarbības pasākumus veic, ņemot par pamatu šādus principus:
— |
uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstības veicināšana, lai sekmētu abu Pušu sociālo un ekonomisko attīstību, |
— |
savstarpējs izdevīgums, kam pamatā ir ieguvumu vispārējā sabalansētība, |
— |
savstarpēja pieeja katras Puses veikto izpētes programmu un projektu pasākumiem, |
— |
savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu ietekmēt sadarbības pasākumus, |
— |
atbilstīga intelektuālā īpašuma tiesību apmaiņa un aizsardzība. |
2. pants
Sadarbības līdzekļi
1. Juridiskās vienības, kas veic darbību Ēģiptē, kā definēts I pielikumā, ietverot vai nu fiziskās personas, vai privāttiesību juridiskās personas vai publisko tiesību juridiskās personas, piedalās netiešajos pasākumos, ko paredz Kopienas pamatprogramma zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (turpmāk – “EK pamatprogramma”) ar tādiem pašiem noteikumiem kā Eiropas Savienības dalībvalstu juridiskās vienības, ievērojot I un II pielikumā minētos noteikumus un nosacījumus.
2. Juridiskās vienības, kas darbojas Kopienas dalībvalstīs, piedalās Ēģiptes zinātniskās izpētes programmās un projektos attiecībā uz tematiem, kas ir līdzvērtīgi EK pamatprogrammas tematiem, ievērojot I un II pielikumā minētos noteikumus un nosacījumus.
3. Sadarbība var izpausties arī šādos veidos un līdzekļos:
— |
regulāras pārrunas par Ēģiptes un Kopienas izpētes politikas un plānošanas pamatnostādnēm un prioritātēm, |
— |
pārrunas par sadarbības perspektīvām un attīstību, |
— |
savlaicīga informācijas sniegšana saistībā ar programmu un izpētes projektu īstenošanu Ēģiptē un Kopienā un attiecībā uz tā darba rezultātiem, kas veikts saskaņā ar šo nolīgumu, |
— |
apvienotas sanāksmes, |
— |
zinātniskās izpētes darbinieku, inženieru un tehniķu apmeklējumi un apmaiņa, arī mācību nolūkā, |
— |
aprīkojuma un materiālu apmaiņa un dalīšana, |
— |
regulāri un ilgstoši Ēģiptes un Kopienas programmu vai projektu vadītāju kontakti, |
— |
ekspertu piedalīšanās semināros, simpozijos un praktiskajās mācībās, |
— |
informācijas apmaiņa par praksi, likumiem, noteikumiem un programmām atbilstīgi sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu, |
— |
apmācība zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības jautājumos, |
— |
savstarpēja piekļuve zinātniskai un tehnoloģiskai informācijai šīs sadarbības jomā, |
— |
jebkādi citi pasākumi, ko pieņēmusi EK un Ēģiptes Apvienotā zinātniskās un tehniskās sadarbības komiteja, kā definēts 4. pantā, un kas atzīti par atbilstīgiem politikai un procedūrām, ko piemēro abas puses. |
3. pants
Sadarbības veicināšana
1. Puses pieliek visas pūles saskaņā ar to spēkā esošajiem tiesību aktiem, lai veicinātu brīvu šā nolīguma paredzētajos pasākumos iesaistīto zinātniskās izpētes darbinieku kustību un uzturēšanos un atvieglotu šiem pasākumiem paredzētu preču pārrobežu kustību.
2. Gadījumā, kad saskaņā ar tās tiesību aktiem Kopiena vienpusēji nodrošina finansējumu Ēģiptes juridiskajai vienībai, kas piedalās Kopienas netiešajos pasākumus, Ēģipte nodrošina, ka par šādu darījumu netiek iekasēts maksājums vai nodeva.
4. pants
Nolīguma vadība
EK un Ēģiptes Apvienotā zinātniskās un tehniskās sadarbības komiteja
1. Pasākumu koordinēšanu un veicināšanu saskaņā ar šo nolīgumu no Ēģiptes puses veiks Zinātniskās izpētes un tehnoloģijas akadēmija (Academy of Scientific Research and Technology), bet no Kopienas puses – EK Komisijas dienesti, kas ir atbildīgi par pamatprogrammu un darbojas kā Pušu izpildītāji (turpmāk – “izpildītāji”).
2. Izpildītāji izveido apvienoto komiteju, sauktu par “EK un Ēģiptes Apvienoto zinātniskās un tehniskās sadarbības komiteju” (turpmāk – “apvienotā komiteja”), kuras funkcijās ietilps:
— |
šā nolīguma īstenošanas nodrošināšana, novērtēšana un pārskats, kā arī tā pielikumu grozīšana vai jaunu pielikumu pieņemšana, lai ņemtu vērā pēdējās izmaiņas Pušu zinātniskajā politikā, abām Pusēm šajā nolūkā ievērojot to iekšējās procedūras, |
— |
katru gadu noteikt potenciālās nozares, kurās būtu jāattīsta un jāuzlabo sadarbība, kā arī veikt jebkura pasākuma izpēti šā mērķa labad, |
— |
regulāri pārrunāt Ēģiptes un Kopienas izpētes politikas un plānošanas orientāciju un prioritātes nākotnē, kā arī nākotnes sadarbības perspektīvas saskaņā ar šo nolīgumu. |
3. Apvienotā komiteja, kas sastāv no izpildītāju pārstāvjiem, pieņem savu reglamentu.
4. Apvienotā komiteja sanāk vismaz vienu reizi gadā pārmaiņus Kopienā un Ēģiptē. Ārkārtas sanāksmes sasauc pēc vienas vai otras Puses pieprasījuma. Apvienotās komitejas slēdzienus un ieteikumus nosūtīs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku Asociācijas komitejai.
5. pants
Finansēšana
Abpusējo līdzdalību zinātniskas izpētes pasākumos saskaņā ar šo nolīgumu nosaka atbilstīgi I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un ievērojot katras Puses teritorijā spēkā esošos tiesību aktus, noteikumus, politiku un programmas īstenošanas nosacījumus.
6. pants
Rezultāta un informācijas izplatīšana un izmantošana
Sasniegto un/vai apmaiņas ceļā iegūto rezultātu, kā arī informācijas, vadības, to intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršana un īstenošana, kas izriet no zinātniskas izpētes darbībām, kuras veiktas saskaņā ar šo nolīgumu, izplatīšanā un izmantošanā ievēro II pielikumā izklāstītos nosacījumus.
7. pants
Nobeiguma noteikumi
1. I un II pielikums ir neatņemama šā nolīguma sastāvdaļa.
Visi ar šā nolīguma interpretēšanu vai īstenošanu saistītie jautājumi vai domstarpības ir risināmi Pušu savstarpējas vienošanās ceļā.
2. Šis nolīgums stājas spēka brīdī, kad Puses viena otru informējušas par tā noslēgšanai nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu. Laikā, kamēr Puses pabeigs nolīguma noslēgšanai nepieciešamās iekšējās procedūras, Puses līdz šā nolīguma parakstīšanai piemēros to pagaidu kārtībā.
Ja kāda Puse informē otru, ka tā neparakstīs nolīgumu, ar šo Puses savstarpēji vienojas, ka tie projekti un pasākumi, kas uzsākti šī nolīguma pagaidu piemērošanas laikā un joprojām turpinās iepriekšminētā paziņojuma laikā, tiek turpināti līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem.
3. Jebkura Puse jebkurā laikā ar iepriekšēju divpadsmit mēnešu paziņojumu var izbeigt šā nolīguma darbību.
Tie projekti un pasākumi, kas joprojām turpinās šā nolīguma izbeigšanas brīdī, tiek turpināti līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem.
4. Ja kāda no Pusēm nolemj grozīt savas izpētes programmas un projektus, kas minēti 1. panta 1. punktā, šīs Puses izpildītājs informēs otras Puses izpildītāju par precīzu šādu grozījumu saturu.
Atkāpjoties no 2. punkta otrās daļas, šā nolīguma darbību iespējams izbeigt savstarpēji vienojoties, ja kāda no Pusēm informē otru Pusi par savu nodomu izbeigt šā nolīguma darbību viena mēneša laikā pēc pirmajā daļā minēto grozījumu pieņemšanas.
5. No vienas puses, šis nolīgums attiecas uz tām teritorijām, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un saskaņā ar šā līguma nosacījumiem, un, no otras puses, – uz Ēģiptes Arābu Republikas teritoriju. Tomēr tas neaizliedz sadarbības pasākumu veikšanu atklātās jūrās, kosmosā vai trešo valstu teritorijā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.
6. Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un arābu valodā, un katrs no šiem tekstiem ir vienlīdz autentisks.
Kairā, 2005. gada 21. jūnijā
Ēģiptes Arābu Republikas valdības vārdā —
Eiropas Kopienas vārdā —
(1) OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).
I PIELIKUMS
Noteikumi un nosacījumi Eiropas Kopienas dalībvalstu un Ēģiptes juridisko vienību līdzdalībai
Šajā nolīgumā juridiska vienība nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura nodibināta atbilstīgi tās darbības vietas valsts tiesību aktiem vai saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskajām tiesībām, kurai ir juridisks statuss un kurai var būt jebkādas tiesības un pienākumi tās pašas vārdā.
I. NOTEIKUMI UN NOSACĪJUMI ĒĢIPTES JURIDISKO VIENĪBU LĪDZDALĪBAI EK PAMATPROGRAMMAS NETIEŠAJOS PASĀKUMOS
1. |
To juridisko vienību līdzdalībā EK pamatprogrammas netiešajos pasākumos, kas darbojas Ēģiptē, ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktos nosacījumus saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantu. Turklāt juridiskās vienības, kas darbojas Ēģiptē, var piedalīties netiešajos pasākumos, ko veic saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164. pantu. |
2. |
Kopiena var piešķirt finansējumu juridiskajām vienībām, kas darbojas Ēģiptē un piedalās netiešajos pasākumos, kuri minēti 1. punktā, saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas izklāstīti lēmumā, kuru Eiropas Parlaments un Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantu, Eiropas Kopienas finanšu regulām un citiem spēkā esošiem Kopienas tiesību aktiem. |
3. |
Līgums, kuru Kopiena noslēgusi ar jebkuru Ēģiptes juridisko vienību par netiešo pasākumu veikšanu, paredz arī kontroles un revīzijas pasākumus, kurus veiks vai uzraudzīs Komisija vai Eiropas Kopienu Revīzijas palāta. Sadarbības un abpusējo interešu garā attiecīgās Ēģiptes iestādes sniegs visu nepieciešamo palīdzību, kas būs to spēkos, lai nodrošinātu šo kontroles un revīzijas pasākumu veikšanu. |
II. NOTEIKUMI UN NOSACĪJUMI EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU JURIDISKO VIENĪBU LĪDZDALĪBAI ĒĢIPTES ZINĀTNISKĀS IZPĒTES PROGRAMMĀS UN PROJEKTOS
1. |
Jebkura juridiska vienība, kas darbojas Kopienas teritorijā, izveidota saskaņā ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesību aktiem vai Kopienas tiesību aktiem, var kopā ar Ēģiptes juridiskajām vienībām piedalīties Ēģiptes zinātniskās izpētes un attīstības programmu projektos. |
2. |
Saskaņā ar 1. punktu un II pielikumu to juridisko vienību tiesības un pienākumi, kuras darbojas Kopienas teritorijā un kuras piedalās Ēģiptes zinātniskās izpētes un attīstības programmu projektos, kā arī piedāvājumu iesniegšanas un izvērtēšanas noteikumi un līgumu piešķiršana un slēgšana šādos projektos ir pakļauta Ēģiptes tiesību aktiem, noteikumiem un valdības direktīvām, kas reglamentē zinātniskās izpētes un attīstības programmu darbību un tiek attiecinātas uz Ēģiptes juridiskajām vienībām un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi, ņemot vērā Ēģiptes un Kopienas sadarbību šajā jomā. Finansējuma piešķiršanā juridiskām vienībām, kas darbojas Kopienas teritorijā un piedalās Ēģiptes zinātniskās izpētes un attīstības programmu projektos, ievēro Ēģiptes tiesību aktus, noteikumus un valdības direktīvas, kas reglamentē zinātniskās izpētes un attīstības programmu darbību un tiek attiecinātas uz ārvalstu juridiskajām vienībām, kas piedalās Ēģiptes zinātniskās izpētes un attīstības programmu projektos. |
3. |
Ēģipte regulāri informē Kopienu un Ēģiptes juridiskās vienības par jaunākajām Ēģiptes programmām un iespējām piedalīties tajās juridiskām vienībām, kas darbojas Kopienas teritorijā. |
II PIELIKUMS
Intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršanas principi
I. PIEMĒROŠANA
Šajā nolīgumā jēdziens “intelektuālais īpašums” lietots tādā nozīmē, kāda tam ir piešķirta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā izstrādātās Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijas 2. pantā.
Šajā nolīgumā zināšanas nozīmē gan aizsargātu, gan neaizsargātu rezultātu, tostarp informāciju, kā arī autortiesības vai tiesības, kas attiecināmas uz šādu informāciju pēc tam, kad iesniegti pieteikumi patentiem, dizainparaugiem, augu šķirnēm, papildu aizsardzības sertifikāti vai līdzīgiem aizsardzības veidiem vai kad visi iepriekšminētie izsniegti.
II. PUŠU JURIDISKO VIENĪBU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS
1. |
Katra no Pusēm nodrošina, ka to otrās Puses teritorijā darbojošos juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesības, kas piedalās saskaņā ar šo nolīgumu veiktajās darbībās, kā arī saistītās tiesības un pienākumi, kas izriet no šādas līdzdalības, ir saskanīgas ar atbilstīgajām starptautiskajām konvencijām, kas attiecas uz Pusēm, ietverot TRIPS nolīgumu (Nolīgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, kuras piešķir Pasaules tirdzniecības organizācija), kā arī Bernes konvenciju (Parīzes 1971. gada redakcija) un Parīzes konvenciju (Stokholmas 1967. gada redakcija). |
2. |
Juridiskajām vienībām, kas darbojas Ēģiptē un kas piedalās netiešajos EK pamatprogrammas pasākumos, ir tādas pašas tiesības un pienākumi intelektuālā īpašuma jomā, kā tām juridiskajām vienībām, kas darbojas Kopienas teritorijā, attiecīgi saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti lēmumā, kuru Eiropas Parlaments un Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantu, un līgumu, kas noslēgts ar Kopienu, un šādas tiesības un pienākumi atbilst 1. punktam. |
3. |
Juridiskajām vienībām, kas darbojas Kopienas teritorijā un kas piedalās Ēģiptes zinātniskās izpētes programmās vai projektos, ir tādas pašas tiesības un pienākumi intelektuālā īpašuma jomā, kā tām juridiskajām vienībām, kas darbojas Ēģiptē un kas piedalās šādās zinātniskās izpētes programmās un projektos, un šādas tiesības un pienākumi atbilst 1. punktam. |
III. PUŠU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS
1. |
Ja vien Pušu starpā nepastāv atsevišķa vienošanās, šādi noteikumi attiecas uz zināšanām, ko Puses radījušas, veicot darbības saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 2. punktu:
|
2. |
Ja vien Pušu starpā nepastāv atsevišķa vienošanās, šādi noteikumi attiecas uz Pušu rakstiskajiem zinātniskajiem darbiem:
|
3. |
Ja vien Pušu starpā nepastāv atsevišķa vienošanās, šādi noteikumi attiecas uz Pušu neatklājamo informāciju:
|
Komisija
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/20 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2003. gada 1. oktobris)
attiecībā uz prāvu, kas uzsākta saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu pret Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries Ltd, Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd un Ueno Fine Chemicals Industry Ltd
(Lieta Nr. C.37.370 – sorbāti)
(izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 3426)
(Tikai teksti angļu un vācu valodā ir autentiski)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2005/493/EK)
2003. gada 1. oktobrī Komisija pieņēma lēmumu saistībā ar prāvu, kas uzsākta saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu. Saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 (1) 30. panta nosacījumiem, Komisija ar šo publicē iesaistīto pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, kā arī uzliktos naudas sodus, ņemot vērā viņu komerciālo interešu aizsardzības pasākumu likumisko interesi. Šā lēmuma nekonfidenciālās versijas pilns teksts lietas autentiskajās valodās, kā arī Komisijas darba valodās, ir ievietots DG COMP tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/competition/ index_en.html
I. INFORMĀCIJAS KOPSAVILKUMS PAR PĀRKĀPUMU
(1) |
Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem: Chisso Corporation (turpmāk tekstā saukts “Chisso”), Daicel Chemical Industries Ltd (turpmāk tekstā saukts “Daicel”), Hoechst AG (turpmāk tekstā saukts “Hoechst”), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd (turpmāk tekstā saukts “Nippon”) un Ueno Fine Chemicals Industry Ltd (turpmāk tekstā saukts “Ueno”). |
(2) |
Šie adresāti ir piedalījušies vienā un tai pašā nepārtrauktā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā – “EK līgums” vai “Līgums”) 81. panta 1. punkta, un kopš 1994. gada 1. janvāra – Eiropas Ekonomikas zonas līguma (turpmāk tekstā – “EEZ līgums”) 53. panta 1. punkta pārkāpumā, kas aptver visu EEZ teritoriju. To viņi darīja:
|
(3) |
Uzņēmumi piedalījās pārkāpumā vismaz no 1978. gada 31. decembra līdz vismaz 1995. gada 30. novembrimNippon gadījumā un līdz vismaz 1996. gada 31. oktobrim pārējo Pušu gadījumā.. |
(4) |
Sorbāti ir ķīmiski konservanti (vielas, kas iznīcina mikrobus), kas spēj aizkavēt vai novērst mikroorganismu, piemēram, rauga, baktēriju, pelējuma vai sēnīšu, ko galvenokārt izmanto pārtikā un dzērienos, augšanu. To galvenā iedarbība ir ūdens satura samazināšana un skābuma pakāpes palielināšana. Dažkārt šīs piedevas saglabā arī citas svarīgas ēdiena īpašības, piemēram, aromātu, krāsu, struktūru un uzturvērtību. Papildus tam, ka tie tiek izmantoti kā konservanti pārtikā un dzērienos, sorbāti labi darbojas arī cita veida ražojumu, piemēram, medikamentu, kosmētikas, kaķu un suņu un citu dzīvnieku barības, stabilizēšanā. |
(5) |
Pastāv trīs galvenie sorbātu veidi: sorbīnskābe, kālija sorbāts un kalcija sorbāts. |
(6) |
Sorbīnskābe ir pamatprodukts. Tā ir taukskābe, kas organismā tiek sadalīta un izmantota, un tā ir fizioloģiski inerta. Tā neietekmē produktu, kuros to izmanto kā konservantu, smaržu vai garšu. To plaši izmanto margarīnā, majonēzē, salātos, sierā, zivju produktos, gaļas un desu izstrādājumos, augļu produktos, dzērienos, konditorejas un maizes izstrādājumos, kā arī fungistatiskos iepakojuma materiālos. Šīs vielas iegūšana ir tehniski sarežģīta, savukārt citi sorbātu produkti tiek iegūti tehniski vienkāršākā veidā, pārveidojot sorbīnskābi. Sorbīnskābes iegūšanai nepieciešamas divas būtiskas izejvielas – ketēns un krotonaldehīds, pirmais (gāze) jāiegūst uz vietas. Lielās investīcijas, kas jāiegulda ražošanas uzņēmumos, potenciālajiem jaunajiem tirgus dalībniekiem rada nozīmīgus šķēršļus. |
(7) |
Kālija sorbāts tiek izmantots gadījumā, kad ir nepieciešama augsta šķīdība ūdenī. Sorbīnskābes izmantošana ir ierobežota, jo tā slikti šķīst ūdenī. Tādēļ kālija sorbāts ir galvenā forma, ko izmanto vairumā produktu ar lielu ūdens saturu. |
(8) |
Kalcija sorbāts tiek iegūts nelielos daudzumos. To izmanto, lai pārklātu siera ietinamos papīrus Francijā un Itālijā. |
(9) |
Sorbīnskābe un tās sāļi (tai skaitā kālija sorbāts) ir ierindoti starp galvenajiem konservantiem, ko izmanto Rietumeiropā. No pārdotajiem sorbātiem sorbīnskābe sastāda 30 % un kālija sorbāts sastāda atlikušos 70 %. |
(10) |
Konservanti ir gatavi, nevis izpētes un attīstības stadijā esoši produkti, un jaunu konservantu veidu ienākšana tirgū ir maz ticama. |
(11) |
Sorbāti aizņem lielāko produkcijas daļu konservantu ražošanas sektorā. Sorbātu galvenie aizvietotājprodukti ir nātrija un kālija benzoāti kopā ar parabenziem (p-hidroksibenzoīnskābes metil, propil, butil un etil esteriem). Tomēr daudzi ražotāji dod priekšroku sorbātiem, neskatoties uz to augsto cenu, to kvalitātes dēļ. Neviens no šiem produktiem nav ideāls aizvietotājs, sevišķi parabenzi, kas tikai aizņem nišu pārtikas konservantu ražošanas tirgū. Sorbātu pieprasījuma cenas nav elastīgas, jo tā izmantošanai nav gandrīz nekādas alternatīvas. |
(12) |
Ģeogrāfiskā ziņā patēriņa tirgus ir visa pasaule. Tādējādi tas sniedzas pāri ģeogrāfiskās teritorijas, proti, EEZ, uz ko sankcijas attiecas, robežām. |
(13) |
Karteļa uzbūve, organizācija un darbība bija balstīta uz kopīgu tirgus sadali. Hoechst pārstāvēja Eiropas tirgu un uzņēmumi Daicel, Chisso, Nippon un Ueno kā grupa pārstāvēja Japānas tirgu. |
(14) |
Karteļa sēdes tika organizētas vairākos atšķirīgos līmeņos. Divreiz gadā tika organizētas sēdes starp Hoechst un četriem japāņu ražotājiem (“kopsēdes”); japāņu ražotāju sagatavošanas sēdes (“sagatavošanas sēdes”), kā arī divpusējas sēdes un sakari pa tālruni (“divpusējie kontakti”). |
(15) |
Pirms katras kopsēdes japāņu ražotāji parasti noorganizēja vairākas sagatavošanas sēdes, lai vienotos par cenām un daudzuma kvotām, ko apspriest ar Hoechst. |
(16) |
Bez grupas sēdēm notika arī vairākas divpusējas sēdes un sakari pa tālruni starp Hoechst un japāņu ražotājiem. |
II. NAUDASSODI
(17) |
Ņemot vērā pārkāpuma raksturu šajā lietā, tā patieso ietekmi uz sorbātu tirgu, kā arī faktu, ka tas aptvēra visu kopējo tirgu un pēc tā izveidošanas visu EEZ tirgu, Komisija uzskata, ka uzņēmumi, uz ko attiecas šis Lēmums, ir izdarījuši ļoti būtisku EK līguma 81. panta 1. punkta un EEZ līguma 53. panta 1. punkta pārkāpumu. |
(18) |
Ļoti nopietnu pārkāpumu kategorijā iespējamās sodanaudas apjoms ļauj piemērot diferencētu pieeju uzņēmumiem, lai rēķinātos ar pārkāpēju faktisko ekonomisko jaudu, kas rada būtisku kaitējumu konkurencei. Šie praktiskie pasākumi ir īpaši nepieciešami, kad, kā šajā gadījumā, būtiski atšķiras uzņēmumu, kas piedalās pārkāpumā, tirgus lielums. |
(19) |
Šīs lietas, kas ir saistīta ar vairākiem uzņēmumiem, apstākļos, nosakot sodanaudu pamatsummu, būs nepieciešams rēķināties ar katra uzņēmuma pārkāpuma īpatsvaru un ietekmi uz konkurenci. Šajā nolūkā iesaistītos uzņēmumus var sadalīt divās atšķirīgās grupās, kas izveidotas saskaņā ar to relatīvo nozīmi attiecīgajā tirgū. |
(20) |
Tādēļ Komisija šajā lietā uzskata par atbilstošu ņemt produkta apgrozījumu visā pasaulē pēdējā pilnajā gadā, kad tika veikts pārkāpums (1995.g.), par pamatu katra uzņēmuma relatīvās nozīmes salīdzināšanai attiecīgajā tirgū. |
(21) |
Saskaņā ar produkta apgrozījumu visā pasaulē, ko sniedza pašas kompānijas savā atbildē uz Komisijas pieprasījumu sniegt informāciju, 1995. gadā Hoechst bija nesalīdzināmi lielākais sorbātu ražotājs pasaules tirgū, ar tirgus daļu […]* (2) % apjomā (EEZ […]% apjomā). Tādēļ tas ir ievietots pirmajā grupā. Uzņēmumu Daicel, Chisso, Nippon un Ueno tirgus daļas ir no […]* % līdz […]* % (EEA no […]* % līdz […]* %). Tādēļ tie ir ievietoti otrajā grupā. |
(22) |
Pamatojoties uz iepriekš minēto, naudassodu, kas jāuzliek šajā lietā, atbilstošā sākuma summa, izejot no relatīvā nozīmīguma attiecīgajā tirgū, katrai no abām grupām ir šāda:
|
(23) |
Lai nodrošinātu, ka naudas sodam ir pietiekami iebiedējoša ietekme uz lieliem uzņēmumiem, un rēķinātos ar faktu, ka lielajiem uzņēmumiem ir juridiskas un ekonomiskas zināšanas, kā arī infrastruktūras, kas viņiem ļauj vieglāk konstatēt, ka viņu rīcība ir pārkāpums, un apzināties sekas, kas saskaņā ar konkurences likumu izriet no šādas rīcības, sākotnējā summa, kas noteikta Hoechst, vēl jākoriģē. |
(24) |
Gadījumā ar Hoechst, kas ir nesalīdzināmi lielākais uzņēmums, uz ko attiecas šis lēmums, Komisija uzskata, ka atbilstošā sākuma summa naudassodam, kas izriet no relatīvās nozīmes attiecīgajā tirgū, ir nepieciešama koriģēšana uz augšu, lai tiktu ņemta vērā tā lielums un tā vispārējie līdzekļi. Tādēļ tā sodanaudas sākuma summa, kas noteikta (22) punktā, jāpalielina par 100 % līdz 40 miljoniem EUR. |
(25) |
Komisija uzskata, ka uzņēmumi Chisso, Daicel, Hoechst un Ueno ir pārkāpuši Līguma 81. panta 1. punktu un EEZ līguma 53. panta 1. punktu laika posmā no 1978. gada 31. decembra līdz 1996. gada 31. oktobrim. Viņi ilgstoši pārkāpuši noteikumus 17 gadu un 10 mēnešu laikā. Naudas sodu sākuma summa, kas noteikta uzņēmumu Chisso, Daicel, Ueno un Hoechst smagajai vainai, tādēļ jāpalielina par 175 %. |
(26) |
Uzņēmums Nippon ir pārkāpis Līguma 81. panta 1. punktu un EEZ līguma 53. panta 1. punktu laika posmā no 1978. gada 31. decembra līdz 1995. gada 30. novembrim. Tas ir ilgstoši pārkāpis noteikumus 16 gadu un 11 mēnešu laikā. Naudas soda sākuma summa, kas noteikta 22. punktā par smago vainu, tādēļ jāpalielina par 165 %. |
(27) |
Tādējādi Komisija uzņēmumam Chisso naudas sodu pamatsummas nosaka 18,315 miljonu EUR apmērā, Daicel – 18,315 miljonu EUR apmērā, Hoechst – 110 miljonu EUR apmērā, Nippon – 17,649 miljonu EUR apmērā un Ueno – 18,315 miljonu EUR apmērā. |
(28) |
Hoechst vadošā loma kartelī un tā recidīvā rīcība tādēļ ir jāuzskata par vainu pastiprinošiem apstākļiem, kas pamato 30 % un 50 % palielinājumus attiecībā uz naudas soda pamatsummu. |
(29) |
Daicel kopā ar Hoechst bija karteļa virzītājspēks. Abi uzņēmumi bija nesalīdzināmi varenākie karteļa dalībnieki, kas aptvēra lielāko tirgus daļu un tiem bija kopīgas intereses. Fakts, ka Hoechst bija vadošā loma pārkāpuma izdarīšanā, nenozīmē, ka Daicel nav izdarījusi pārkāpumu. Tomēr Komisija atzīst, ka pārējie karteļa dalībnieki ir veikuši noteiktus pasākumus, lai īstenotu savus mērķus konkurences novēršanai. Ņemot vērā iepriekš minēto, naudas soda pamatsumma uzņēmumam Daicel jāpalielina par 30 %. |
(30) |
Chisso lietā attiecībā uz pārkāpumu nav vainu pastiprinošu apstākļu. |
(31) |
Nippon lietā attiecībā uz pārkāpumu nav vainu pastiprinošu apstākļu. |
(32) |
Ueno lietā attiecībā uz pārkāpumu nav vainu pastiprinošu apstākļu. |
(33) |
Hoechst lietā attiecībā uz pārkāpumu nav vainu samazinošu apstākļu. |
(34) |
Daicel lietā attiecībā uz pārkāpumu nav vainu samazinošu apstākļu. |
(35) |
Chisso lietā attiecībā uz pārkāpumu nav vainu samazinošu apstākļu. |
(36) |
Nippon lietā attiecībā uz pārkāpumu nav vainu samazinošu apstākļu. |
(37) |
Atsaucoties uz Ueno lietu, Komisija par vainu samazinošu apstākli uzskatīs to, ka saskaņotās daudzumu kvotas netika realizētas praksē. |
(38) |
Šajā gadījumā 2002. gada Iecietības paziņojums viennozīmīgi nav piemērojams. Robežšķautne starp 1996. gada un 2002. gada Paziņojumu piemērošanu ratione temporis ir noteikta 2002. gada Paziņojuma 28. punktā, kas skan šādi: “No 2002. gada 14. februāra šis paziņojums aizstāj 1996. gada paziņojumu visos gadījumos, kas neviens uzņēmums nav vērsies Komisijā, lai izmantotu labvēlīgu pieeju, kas paredzēta šajā paziņojumā.” |
(39) |
Šajā lietā vairāki uzņēmumi, tai skaitā Hoechst, jau ir vērsušies Komisijā pirms šā datuma. Tādējādi 1996. gada Iecietības paziņojums paliek spēkā. |
(40) |
Saskaņā ar 1996. gada Iecietības paziņojuma B iedaļu Komisija piešķir Chisso sodanaudas samazinājumu 100 % apmērā, kas pretējā gadījumā tiktu piedzīta, ja uzņēmums nebūtu sadarbojies ar Komisiju. |
(41) |
Tādēļ Komisija uzņēmumam Chisso nekādu naudassodu neuzliek. |
(42) |
Pienācīgi izvērtējot uzņēmuma Hoechst sadarbību atbilstoši 1996. gada Iecietības paziņojumam, Komisija saskaņā ar šā Paziņojuma D(2) iedaļas pirmo un otro ievilkumu tam piešķir naudas soda samazinājumu 50 % apmērā no naudassoda, kas tiktu uzlikts, ja uzņēmums nebūtu sadarbojies ar Komisiju. |
(43) |
Pienācīgi izvērtējot uzņēmuma Nippon sadarbību atbilstoši 1996. gada Iecietības paziņojumam, Komisija saskaņā ar šā Paziņojuma D(2) iedaļas pirmo un otro ievilkumu tam piešķir sodanaudas samazinājumu 40 % apmērā no naudassoda, kas tiktu uzlikts, ja uzņēmums nebūtu sadarbojies ar Komisiju. |
(44) |
Pienācīgi izvērtējot uzņēmuma Daicel sadarbību atbilstoši 1996. gada Iecietības paziņojumam un ņemot vērā procedūras stadiju, kad šī sadarbība notika, Komisija saskaņā ar šī Paziņojuma D(2) iedaļas pirmo un otro ievilkumu tam piešķir sodanaudas samazinājumu 30 % apmērā no naudassoda, kas tiktu uzlikts, ja uzņēmums nebūtu sadarbojies ar Komisiju. |
(45) |
Pienācīgi izvērtējot uzņēmuma Ueno sadarbību atbilstoši 1996. gada Iecietības paziņojumam, un ņemot vērā procedūras stadiju, kad šī sadarbība notika, Komisija saskaņā ar šī Paziņojuma D(2) iedaļas pirmo un otro ievilkumu tam piešķir naudas soda samazinājumu 25 % apmērā no naudas soda, kas tiktu uzlikts, ja uzņēmums nebūtu sadarbojies ar Komisiju. |
(46) |
Tādējādi, runājot par uzņēmumu sadarbību un ņemot vērā nosacījumus, kas noteikti 1996. gada Iecietības paziņojumā, naudassodi, kas uzliekami šā lēmuma adresātiem, jāsamazina šādi:
|
(47) |
Chisso ir iesniedzis paziņojumu, ka uzņēmuma finansiālais stāvoklis pēdējos gados ir pasliktinājies, ko ir izraisījusi smaga un ilgstoša ekonomiskā krīze Japānā vairāk nekā divdesmit gadu garumā, kā arī milzīgie izdevumi, kas radušies uzņēmumam Chisso sakarā ar Minamatas slimības izraisīto kaitējumu un seku likvidēšanu. Šajā paziņojumā, kas sniegts 2003. gada 10. jūnijā, Chisso tālāk paskaidro un apraksta savu nestabilo finansiālo stāvokli un sniedz Komisijai finanšu datus. |
(48) |
Komisija atzīmē, ka Ueno nav iesniedzis konsolidētos rādītājus. Pēc Ueno finansiālā stāvokļa pārbaudes, pamatojoties uz nekonsolidētajiem rādītājiem, Komisija secina, ka nav lietderīgi koriģēt naudas sodu Ueno gadījumā. Uzņēmuma nelabvēlīgā finansiālā stāvokļa ņemšana vērā būtu līdzvērtīga nepamatotu konkurences priekšrocību piešķiršanai uzņēmumiem, kas ir sliktāk pielāgojušies tirgus apstākļiem. Tā kā Komisija neuzliek naudas sodu uzņēmumam Chisso, tā argumenti ir neiederīgi. |
(49) |
Tādējādi naudassodi, kas uzliekami saskaņā ar Regulas Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu, ir šādi:
|
(50) |
Uzskaitītajiem uzņēmumiem nekavējoties jāpārtrauc pārkāpumi, ciktāl tie nav līdz šim to izdarījuši. Tiem jāatturas no jebkādas darbības vai rīcības, kas šajā lietā tiek atzīta par pārkāpumu, kā arī no jebkādas darbības vai rīcības, kam ir līdzīgs mērķis vai sekas. |
(1) OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.
(2) Šī teksta daļas ir rediģētas, lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas neizpaušanu; šīs daļas ir liktas kvadrātiekavās un apzīmētas ar asterisku.
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/26 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2005. gada 8. jūlijs),
ar ko groza Lēmumu 2005/363/EK par dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumiem pret Āfrikas cūku mēri Sardīnijā, Itālijā
(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2110)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2005/494/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas 2005. gada 2. maija Lēmums 2005/363/EK par dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumiem pret Āfrikas cūku mēri Sardīnijā, Itālijā (4) tika pieņemts, reaģējot uz konstatēto Āfrikas cūku mēra klātbūtni Nuoro provincē un daļā Sasari provinces Sardīnijā. |
(2) |
Itālija informēja Komisiju par šīs slimības neseno attīstību Sasari un Oristano provincēs Sardīnijā. |
(3) |
Tādēļ Sardīnijas teritorijas, uz ko attiecas Lēmuma 2005/363/EK 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļa un kas ir izslēgtas no minētajā pantā paredzētās atkāpes, kura ļauj Itālijas iestādēm nosūtīt cūkgaļu, ņemot vērā zināmus nosacījumus, jāpapildina ar Orestano provinci un Sasari provinces pašvaldībām Calangianus, Sant'Antonio di Gallura, Telti. |
(4) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/363/EK. |
(5) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2005/363/EK I pielikumu aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šā lēmuma pielikumā.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2005. gada 8. jūlijā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Markos KYPRIANOU
(1) OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.); (Labojums OV L 195, 2.6.2004., 12. lpp.).
(2) OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).
(3) OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.
(4) OV L 118, 5.5.2005., 39. lpp.
PIELIKUMS
“I PIELIKUMS
5. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā norādītās Sardīnijas teritorijas
a) |
Visa Nuoro provinces teritorija. |
b) |
Šādu Sasāri provinces pašvaldību teritorijas: Alà dei Sardi, Anela, Banari, Benetutti, Bessude, Bonnanaro, Bono, Bonorva, Borutta, Bottidda, Buddusò, Bultei, Burgos, Cheremule, Cossoine, Esporlatu, Giave, Illorai, Ittireddu, Mores, Nughedu di San Nicolò, Nule, Pattada, Siligo, Thiesi un Torralba, Calangianus, Sant'Antonio di Gallura, Telti. |
c) |
Visa Oristano provinces teritorija.” |
Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/28 |
PADOMES LĒMUMS 2005/495/KĀDP
(2005. gada 13. jūnijs)
par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Ukrainu, lai izveidotu sistēmu Ukrainas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,
ņemot vērā prezidentūras ieteikumu,
tā kā:
(1) |
Nosacījumi trešo valstu līdzdalībai ES vadītajās krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu tādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, atsevišķi neizstrādājot nosacījumus katrai attiecīgajai operācijai. |
(2) |
Saskaņā ar Padomes 2004. gada 23. februārī doto atļauju prezidentūra ar Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi Eiropas Savienības un Ukrainas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu Ukrainas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās. |
(3) |
Minētais nolīgums būtu jāapstiprina, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Eiropas Savienības un Ukrainas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu Ukrainas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.
Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
2. pants
Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīties personu(as), kas ir tiesīga(s) parakstīt šo nolīgumu, lai padarītu tos saistošu Eiropas Savienībai.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
4. pants
Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
J. ASSELBORN
TULKOJUMS
Eiropas Savienības un Ukrainas
NOLĪGUMS,
ar ko izveido sistēmu Ukrainas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
EIROPAS SAVIENĪBA,
no vienas puses, un
UKRAINA,
no otras puses,
turpmāk – “Puses”,
tā kā:
(1) |
Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā, tostarp miera uzturēšanā. |
(2) |
Seviļas Eiropadome 2002. gada 21. un 22. jūnijā vienojās par konsultēšanās un sadarbības pasākumiem starp Eiropas Savienību un Ukrainu krīzes pārvarēšanas jomā. |
(3) |
Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Ukraina var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu ieguldījumu. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķirsies par to, vai pieņemt Ukrainas piedāvāto ieguldījumu. |
(4) |
Vispārējie nosacījumi par Ukrainas līdzdalību ES civilās un militārās krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka šajā nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi. Būtu jāvienojas par papildu īstenojošiem pasākumiem katrai attiecīgai operācijai, kā noteikts šā nolīguma 13. pantā. |
(5) |
Šim nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju, kā arī nevajadzētu skart to, ka Ukraina atsevišķi izvērtē katru lēmumu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā saskaņā ar tās tiesību aktiem. |
(6) |
Šim nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nevajadzētu skart iespējamos spēkā esošos nolīgumus, kas reglamentē Ukrainas līdzdalību jau izvērstajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, |
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
I IEDAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
1. pants
Lēmumi attiecībā uz līdzdalību
1. Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Ukrainu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un pēc tam, kad Ukraina ir nolēmusi piedalīties, Ukraina Eiropas Savienībai sniedz informāciju par piedāvāto ieguldījumu.
2. Eiropas Savienība Ukrainas ieguldījumu novērtē, apspriežoties ar Ukrainu.
3. Eiropas Savienība cik ātri vien iespējams sniedz Ukrainai informāciju par iespējamo ieguldījumu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Ukrainai izstrādāt savu piedāvājumu.
4. Eiropas Savienība ar vēstuli paziņo Ukrainai par novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Ukrainas līdzdalību saskaņā ar šo nolīgumu.
2. pants
Sistēma
1. Ukraina pievienojas vienotajai rīcībai, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkurai vienotajai rīcībai vai lēmumam, kuru saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Eiropas Savienības Padome pieņem, lai paplašinātu ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
2. Ukrainas ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
3. pants
Personāla un bruņoto spēku statuss
1. Tā personāla statusu, ko Ukraina norīko uz ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbam, un/vai to bruņoto spēku statusu, ko Ukraina nosūta uz ES militārās krīzes pārvarēšanas operāciju, reglamentē Eiropas Savienības un valsts/-u, kurā/-s operāciju veic, nolīgums par bruņoto spēku/misijas statusu, ja tāds pastāv.
2. Tā personāla statusu, ko nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts/-īm, kurā/-s notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Ukraina.
3. Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/ misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Ukrainas jurisdikcijā.
4. Ukraina ir atbildīga par to visu prasību izskatīšanu, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls, vai kas attiecas uz tās personālu. Ukraina ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
5. Ukraina apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā Ukraina piedalās, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
6. Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas saistītas ar jebkuru Ukrainas turpmāku līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un darīt to līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.
4. pants
Klasificēta informācija
1. Ukraina veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts) (1), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju.
2. Ja ES un Ukraina ir noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņas drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
II IEDAĻA
VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI LĪDZDALĪBAI ES CIVILAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
5. pants
Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā
1. Ukraina nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veic savus pienākumus atbilstīgi:
— |
vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā, |
— |
operācijas plānam, |
— |
īstenošanas pasākumiem. |
2. Ukraina laikus informē ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumā ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā.
3. Kompetenta Ukrainas iestāde personālam, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz uzziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda šādas uzziņas kopiju.
6. pants
Komandķēde
1. Ukrainas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
2. Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
3. Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāja pārziņā, kurš īsteno pavēles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.
4. Misijas vadītājs vada ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas vadību.
5. Ukrainai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajiem juridiskiem instrumentiem.
6. ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārās procedūras veic attiecīgā valsts iestāde.
7. Ukraina ieceļ Nacionālo Kontingenta Kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. NKK ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam sniedz ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
8. Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Ukrainu, ja Ukraina joprojām sniedz ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā tās izbeigšanas dienā.
7. pants
Finansiālie aspekti
1. Ukraina uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.
2. Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-s veic operāciju, Ukraina gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumus, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, ja tāds ir, kā minēts šā nolīguma 3. panta 1. punktā.
8. pants
Iemaksa darbības budžetā
1. Ukraina piedalās ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā.
2. Ukrainas iemaksa darbības budžetā ir mazākā no šādām divām summām:
a) |
tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Ukrainas nacionālā kopienākuma (NKI) attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai |
b) |
tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Ukrainas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, Ukraina nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.
4. Neatkarīgi no 1. punkta Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no finanšu ieguldījuma konkrētā ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:
a) |
Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai; vai |
b) |
tās trešās valsts, kas piedalās operācijā, NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
5. ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Ukrainas attiecīgie administratīvie dienesti noslēdz vienošanos saistībā ar Ukrainas iemaksām ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šāda vienošanās inter alia ietver noteikumus par:
a) |
attiecīgo summu; |
b) |
iemaksas maksāšanas kārtību; |
c) |
revīzijas procedūru. |
III IEDAĻA
VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI LĪDZDALĪBAI ES MILITĀRĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
9. pants
Līdzdalība ES militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās
1. Ukraina nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi:
— |
vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā, |
— |
operācijas plānam, |
— |
īstenošanas pasākumiem. |
2. Ukrainas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
3. Ukraina laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz tās līdzdalību operācijā.
10. pants
Komandķēde
1. Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
2. Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.
3. Ukrainai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
4. ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Ukrainu drīkst jebkurā laikā pieprasīt Ukrainas ieguldījuma atsaukšanu.
5. Ukraina ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
11. pants
Finansiālie aspekti
1. Neskarot 12. pantu, Ukraina uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (2).
2. Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-s veic operāciju, Ukraina gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku statusu, ja tāds ir, kā minēts šā nolīguma 3. panta 1. punktā.
12. pants
Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā
1. Ukraina piedalās ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, kā noteikts 11. pantā minētajā Padomes lēmumā.
2. Ukrainas iemaksa kopējās izmaksās ir mazākā no šādām divām summām:
a) |
tā kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Ukrainas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā; vai |
b) |
tā kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Ukrainas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
Aprēķinot 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu, ja Ukraina nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaitu attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Pretējā gadījumā izmanto visu to personāla locekļu, kurus nosūta Ukraina, skaitu attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.
3. Neatkarīgi no 1. punkta Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansējumā konkrētā ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:
a) |
Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai; vai |
b) |
tās trešās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas piedalās operācijā, nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
4. Ukrainas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Šī vienošanās inter alia ietver noteikumus par:
a) |
attiecīgo summu; |
b) |
iemaksas maksājuma kārtību; |
c) |
revīzijas procedūru. |
IV IEDAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
13. pants
Nolīguma īstenošanas pasākumi
Neskarot 8. panta 5. punktā un 12. panta 4. punktā minētos noteikumus, Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās un Ukrainas attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem šā nolīguma īstenošanai.
14. pants
Noteikumu neievērošana
Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
15. pants
Domstarpību izšķiršana
Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskajiem līdzekļiem.
16. pants
Stāšanās spēkā
1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
2. Šo nolīgumu pārskatīs līdz 2008. gada 1. jūnijam, un pēc tam vismaz reizi trīs gados.
3. Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
4. Šo nolīgumu viena no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.
Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā, angļu valodā četros eksemplāros.
Eiropas Savienības vārdā —
Ukrainas vārdā —
(1) OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/194/EK (OV L 63, 28.2.2004., 48. lpp.).
(2) OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/68/KĀDP (OV L 27, 29.1.2005., 59. lpp.).
PIELIKUMS
DEKLARĀCIJU TEKSTS
ES DALĪBVALSTU DEKLARĀCIJA
Piemērojot ES vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Ukraina, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējās tiesiskās sistēmas, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Ukrainu to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:
— |
radies Ukrainas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai |
— |
radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Ukrainai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Ukrainas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā. |
UKRAINAS DEKLARĀCIJA
Piemērojot ES vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Ukraina centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Ukrainas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Ukrainai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:
— |
radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai |
— |
radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā. |
Labojums
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/35 |
Labojums 2004. gada 23. marts Lēmumā Nr. 197 par pārejas periodiem Eiropas veselības apdrošināšanas kartes ieviešanai saskaņā ar Lēmuma Nr. 191 5. pantu.
(“ Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 343, 2004. gada 19. novembris )
Lēmuma I pielikuma 30. lappusē, otrajā ailē attiecībā uz Apvienoto Karalisti:
tekstu:
“2005. gada 31. decembrim”
lasīt šādi:
“2005. gada 31. augustam”.
13.7.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 182/35 |
Labojums Komisijas 2005. gada 6. jūlija Regulā (EK) Nr. 1067/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 562/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanu attiecībā uz liellopu gaļas iepirkšanu
( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 174, 2005. gada 7. jūlijs )
63. lappusē, II pielikumā:
tekstu:
“Deutschland
Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
Deichmanns Aue 29 |
D-53179 Bonn |
DK-1780 København V |
Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50 |
Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76” |
aizstāj ar šādu:
“Deutschland
Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
Deichmanns Aue 29 |
D-53179 Bonn |
Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50 |
Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76” |