ISSN 1725-5112 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
47. sējums |
Saturs |
|
I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta |
Lappuse |
|
* |
||
|
|
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
|
|
|
Komisija |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
2004/614/EK:Komisijas lēmums (2004. gada 24. augusts) par aizsargpasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu Dienvidāfrikas Republikā (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3293) ( 1 ) |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/1 |
PADOMES REGULA (EK) Nr. 1496/2004
(2004. gada 18. augusts),
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu cauruļu veidgabalu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē
EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējā izmeklēšana un esošie pasākumi
(1) |
Pasākumi, kas pašreiz ir spēkā attiecībā uz dažu dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importu ar izcelsmi Taizemē, ir galīgais antidempinga maksājums, kurš sākotnēji tika uzlikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 584/96 (2), kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2000 (3), un pēc pārbaudes saistībā ar pasākumu termiņa izbeigšanos apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003 (4). |
(2) |
Šim importam piemērojamie pasākumi ietver procentuālo maksājumu, no kura atbrīvoti divi Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri uzņēmušies saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK (5), kurš grozīts ar Komisijas Lēmumu 2000/453/EK (6). |
(3) |
Komisija 2001. gada aprīlī vienlaicīgi uzsāka pārbaudi saistībā ar pasākumu termiņa izbeigšanos (7) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un oficiālu starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veikto pārskatu noslēdza ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003, saglabājot esošos pasākumus. Tomēr starpposma pārskats, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, palika atklāts, pabeidzot pārbaudi saistībā ar pasākumu termiņa izbeigšanos. |
2. Pārskatīšanas pamatojums
(4) |
Komisija 2001. gada aprīlī pēc savas iniciatīvas oficiāli uzsāka starpposma pārskatu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu, lai pārbaudītu pasākumu veida piemērotību attiecībā uz Taizemes izcelsmes importu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka ir radušās izpildes problēmas, uzraugot no diviem Taizemes eksportētājiem, proti, “Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd.” un “TTU Industrial Corp. Ltd.” (“attiecīgie eksportētāji”), pieņemtās saistības, kas ietekmēja pasākumu korektīvās sekas. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija uzsāka izmeklēšanu, kas attiecās tikai uz pasākumu veidu. Pārskata uzsākšana tika izsludināta vienlaicīgi ar termiņa beigu pārskata uzsākšanu, ar ko apstiprināja esošos pasākumus. |
(5) |
Komisija par pārskata uzsākšanu oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem Taizemē, importētājiem/tirgotājiem, izmantotāju nozarēm un visām zināmajām izmantotāju apvienībām, kā arī Taizemes valdības pārstāvjiem. Komisija arī deva tieši iesaistītajām pusēm iespēju rakstiski paust savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. |
(6) |
Pēc tam, kad tika darīti zināmi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veiktās izmeklēšanas rezultāti, viens no Taizemes ražotājiem eksportētājiem, “Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd.” (“pieteikuma iesniedzējs”), 2002. gada aprīlī iesniedza pieprasījumu veikt starpposma pārskatu attiecībā uz tam piemērotajiem antidempinga pasākumiem, attiecinot to tikai uz tā dempinga stāvokli, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījumā tika apgalvots, ka apstākļu ilgstošu izmaiņu rezultātā ir ievērojami samazinājusies normālā vērtība, kas savukārt ir samazinājusi vai likvidējusi dempingu, līdz ar to pasākumu piemērošana tā importam pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama. |
(7) |
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi starpposma pārskata uzsākšanai, Komisija publicēja paziņojumu par izmeklēšanas uzsākšanu (8) un uzsāka to. |
(8) |
Komisija oficiāli paziņoja eksportētājas valsts pārstāvjiem un pieteikuma iesniedzējam par starpposma pārskata sākšanu, kas attiecas tikai uz dempingu, un deva visām tieši iesaistītajām pusēm iespēju rakstiski paust savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Komisija arī nosūtīja anketu pieteikuma iesniedzējam. |
(9) |
Komisija savāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās. |
(10) |
Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra periodu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim (še turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
B. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGI PRODUKTI
(11) |
Attiecīgais produkts, kam piemēroja starpposma pārskatu, ir tāds pats kā iepriekšējās izmeklēšanās aplūkotais produkts, proti, daži cauruļu veidgabali (izņemot lietos cauruļu piederumus, atlokus un veidgabalus ar vītnēm), no dzelzs un tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un kuri paredzēti sadurmetināšanai vai izmantošanai citiem mērķiem (“attiecīgais produkts” vai “cauruļu veidgabali”), ar izcelsmi Taizemē. Tos pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11 (TARIC kods 7307931199), ex 7307 93 19 (TARIC kods 7307931999), ex 7307 99 30 (TARIC kods 7307993098) un ex 7307 99 90 (TARIC kods 7307999098). |
(12) |
Līdzīgi kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī šajās izmeklēšanās ir atklājies, ka Taizemē ražotiem un vietēja tirgū pārdotiem un/vai uz Kopienu eksportētiem dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabaliem ir tādas pašas galvenās fiziskās un ķīmiskās īpašības, kā tiem cauruļu veidgabaliem, ko Kopienā pārdod Kopienas ražotāji, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
C. DEMPINGS SAISTĪBĀ AR PIETEIKUMA IESNIEDZĒJU
1. Normālā vērtība
(13) |
Ciktāl tas attiecas uz normālās vērtības noteikšanu, vispirms tika konstatēts, vai pieteikuma iesniedzēja kopējie pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi, salīdzinot ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka tā tas ir, jo pieteikuma iesniedzēja pārdošanas apjoms vietējā tirgū veidoja vismaz 5 % no tā kopējā eksporta pārdošanas apjoma Kopienai. |
(14) |
Pēc tam pārbaudīja, vai pieteikuma iesniedzēja pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi katram produktu veidam, ko eksportēja uz Kopienu. Uzskatīja, ka tā tas ir, ja IP laikā viena produkta veida kopējie pārdošanas apjomi vietējā tirgū veidoja 5 % vai vairāk no tā paša produkta veida apjomiem, kas eksportēti uz Kopienu. Pamatojoties uz šo, konstatēja, ka pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi visiem uz Kopienu eksportētajiem produktu veidiem, izņemot vienu. |
(15) |
Tika arī pārbaudīts, vai katra produkta veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas īstenoti parastā tirdzniecības apritē, nosakot attiecīgā veida rentablās pārdošanas īpatsvaru neatkarīgiem klientiem. Ja tā produkta veida pārdošanas apjomi, ko pārdod par neto realizācijas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sastādīja 80 % vai vairāk no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā produkta veida pārdošanas apjoma cenām vietējā tirgū IP laikā – neatkarīgi no tā, vai minētā pārdošana bijusi rentabla, vai nē. Ja produkta veida rentablās pārdošanas apjoms bijis 80 % vai mazāk, bet vismaz 10 % no kopējā pārdošanas apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, ko aprēķina kā tikai minētā veida vidējo svērto rentablajam pārdošanas apjomam vietējā tirgū. |
(16) |
Ja kāda veidgabalu veida rentablās pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 10 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vietējā tirgū, tika uzskatīts, ka šo konkrēto veidu nepārdod pietiekamos daudzumos, lai cena vietējā tirgū nodrošinātu pietiekamu pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
(17) |
Ikreiz, kad konkrētam produkta veidam, kuru pārdod pieteikuma iesniedzējs, normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot vietējā tirgus cenu, bija jāizmanto cita metode. Šajā sakarā, ja nebija citu ražotāju eksportētāju un nevienas citas pienācīgas metodes, izmantoja salikto normālo vērtību. |
(18) |
Visos gadījumos, kad tika izmantota saliktā normālā vērtība, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālā vērtība tika veidota, eksportēto veidu ražošanas izmaksām, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas, pieskaitot pienācīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu (TV un A izmaksu) summu un saprātīgu peļņas normu. Šajā nolūkā Komisija pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja TV un A izmaksas un peļņu vietējā tirgū veido ticami dati. Faktiskās TV un A izmaksas vietējā tirgū uzskatīja par ticamām, jo attiecīgā uzņēmuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū varēja uzskatīt par reprezentatīvu. Peļņas normu vietējā tirgū noteica, pamatojoties uz pārdošanas apjomu vietējā tirgū, kas panākts parastā tirdzniecības apritē. |
2. Eksporta cena
(19) |
Tā kā viss attiecīgā produkta eksporta apjoms tika tieši pārdots neatkarīgam klientam Kopienā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas tika faktiski samaksātas vai bija jāmaksā, veicot eksporta pārdošanu Kopienai. |
3. Salīdzinājums
(20) |
Lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu katram veidam pēc ražotāja cenas un tajā pašā tirdzniecības līmenī, pienācīgi tika ņemtas vērā atšķirības, kuras, kā tika apgalvots un pierādīts, ietekmēja cenu salīdzināmību eksporta cenas un normālās vērtības starpā. Šīs korekcijas tika izdarītas attiecībā uz ievedmuitu, atlaidēm, transporta, apdrošināšanas un kravas apstrādes izmaksām, iepakošanu, kredītiem un komisijas naudu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
4. Dempinga starpība
(21) |
Lai aprēķinātu dempinga starpību, Komisija salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Kopienu. |
(22) |
Salīdzinājuma gaitā, kā aprakstīts iepriekš, tika konstatēts dempings attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju. Konstatētā dempinga starpība, izteikta procentos no kopējās CIF vērtības uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, bija 7,4 %. |
5. Apstākļu izmaiņu ilglaicīgums un dempinga atkārtošanās iespējamība
(23) |
Saskaņā ar Komisijas parasto praksi tika pārbaudīts, vai var pamatoti uzskatīt, ka apstākļu izmaiņas ir ilglaicīgas. |
(24) |
Tika konstatēts, ka nav iemesla uzskatīt, ka pārdošanas cenas vietējā tirgū un normālā vērtība tuvākajā laikā nesaglabāsies stabila. |
(25) |
Komisija pārbaudīja eksporta cenu iespējamo attīstību zemākas maksājuma likmes piemērošanas rezultātā. Šajā sakarā tika uzskatīts, ka saistības, kuras tika pieņemtas saskaņā ar sākotnējo procedūru, ierobežo pieteikuma iesniedzēja pārdošanas iespējas Kopienas tirgū. Kā minēts tālāk 35. apsvērumā, tika konstatēts, ka šis saistību veids vairs nav piemērots. Sakarā ar to tika pārbaudīts, vai zemāku maksājumu piemērošana eksportam varētu ievērojami palielināt pieteikuma iesniedzēja ražotā attiecīgā produkta importu Kopienā. |
(26) |
Izmeklēšanā atklājās, ka pieteikuma iesniedzēja ražošanas jauda kopš sākotnējā izmeklēšanas perioda ir palielinājusies ievērojami un pēdējos trijos gados – mazākā apmērā, savukārt tā ražošanas jaudas izmantojums ir saglabājies tuvu 100 % līmenim. |
(27) |
Tomēr izmeklēšanā arī atklājās, ka uzņēmums lielāko daļu produkcijas eksportē uz vispāratzītiem citu trešo valstu tirgiem. Pieteikuma iesniedzējs tiešām IP laikā eksportēja vairāk nekā 90 % no saražotā attiecīgā produkta apjoma, gandrīz pilnībā uz citām trešām valstīm. Kopš sākotnējā izmeklēšanas perioda eksports uz citām trešām valstīm trīskāršojās un pēdējos trijos gados turpināja pieaugt. Tika arī konstatēts, ka cenas eksportam uz trešām valstīm bija apmēram par 25 % augstākas nekā eksportam uz EK. |
(28) |
Tā kā pieteikuma iesniedzējam nav daudz liekas jaudas, kuru varētu izmantot, lai palielinātu pārdošanas apjomus Kopienai, ja tiktu samazināts antidempinga pasākumu līmenis, iepriekš minētos secinājumus, tostarp tos, kuri attiecas uz eksportu uz trešām valstīm un jo īpaši uz eksporta cenām šīm valstīm, uzskata par pierādījumiem tam, ka tuvākajā laikā nav iespējama importa par dempinga cenām atkārtošanās līmenī, kas līdzīgs iepriekšējā izmeklēšanā konstatētajam. |
(29) |
Rezultātā tiek secināts, ka apstākļu maiņa, jo īpaši ievērojami samazinātā normālā vērtība, ir ilglaicīga. Tālab, ņemot vērā samazināto dempinga līmeni, uzskata par lietderīgu grozīt pasākumus tiktāl, ciktāl tie attiecas uz pieteikuma iesniedzēju. |
6. Secinājumi
(30) |
Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājuma summa nedrīkst pārsniegt konstatēto dempinga starpību, bet tai jābūt mazākai nekā šī starpība, ja šāds mazāks maksājuma līmenis būtu pietiekams, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tā kā maksājuma summa pieteikuma iesniedzējam bija aprēķināta, pamatojoties uz dempinga starpību, maksājums jākoriģē atbilstoši šajā izmeklēšanā konstatētajai zemākai dempinga starpībai, proti, 7,4 %. |
(31) |
No iepriekš minētā izriet, ka attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju jāgroza antidempinga maksājums, kas sākotnēji tika uzlikts ar Regulu (EK) Nr. 584/96 un apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 964/2003. |
(32) |
Ieinteresētās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā nodomam ieteikt grozīt ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 uzlikto antidempinga maksājumu attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju. |
D. STARPPOSMA PĀRSKATS ATTIECĪBĀ UZ PASĀKUMU VEIDU
(33) |
Saistības, kuras sākotnēji uzņēmās abi attiecīgie eksportētāji, pēc būtības bija kvantitatīvas saistības, saskaņā ar kurām uzņēmumi apņēmās nodrošināt to, ka to veiktais eksports uz Kopienu notiek, ievērojot maksimālo kopapjomu. |
(34) |
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu saistību mērķis ir novērst importa par dempinga cenām kaitējumu izraisošo ietekmi, ko var panākt, ja eksportētājs paceļ cenas vai izbeidz veikt eksportu par dempinga cenām. Izmeklēšanā ir atklājies, ka tāda veida saistības, kas sākotnēji tika pieņemtas šajā gadījumā 1996. gadā un kas vienkārši ierobežoja importa daudzumu Kopienā, nepacēla cenas līdz līmenim, kas nenodara kaitējumu, un tādējādi neatjaunoja godīgu tirdzniecību Kopienas tirgū. Tālab šajā gadījumā saistības pašreizējā veidā neuzskata par atbilstīgu un efektīvu līdzekli, lai likvidētu dempinga kaitējumu izraisošo ietekmi. Turklāt Komisija nevar efektīvi kontrolēt to, vai attiecīgā produkta eksportētie daudzumi nepārsniedz saistībās noteiktās robežas. |
(35) |
Tālab tika secināts, ka spēkā esošās saistības vairs nav piemērotas. |
(36) |
Ieinteresētās puses tika informētas par visiem būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šā secinājuma pamatā. |
E. IEROSINĀTIE PASĀKUMI
(37) |
Antidempinga pasākumi, kas piemērojami dažu dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē, kā apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 964/2003, būtu jāgroza attiecībā uz i) pieteikuma iesniedzēju, ņemot vērā izmeklēšanā atklāto zemāko dempinga starpību, un ii) attiecīgajiem eksportētājiem, ņemot vērā starpposma pārskata, kas attiecās tikai uz pasākumu veidu, rezultātus, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Regulas (EK) Nr. 964/2003 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
1.“2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, tālāk minēto uzņēmumu ražotajiem produktiem ir šāda:
Valsts |
Maksājuma likme |
TARIC papildu kods |
Ķīnas Tautas Republika |
58,6 % |
— |
Taizeme |
58,9 % |
A 999 |
Izņemot: |
||
Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd., Samutprakarn |
7,4 % |
8 850 |
Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng-Samutprakarn |
0 % |
A 118” |
2. Regulas (EK) Nr. 964/2003 1. panta 3. punktu un 2. pantu svītro.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 18. augustā
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
B. BOT
(1) OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).
(2) OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp.
(3) OV L 182, 21.7.2000., 1. lpp.
(4) OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp.
(5) OV L 84, 3.4.1996., 46. lpp.
(6) OV L 182, 21.7.2000., 25. lpp.
(7) OV C 103, 3.4.2001., 5. lpp.
(8) OV C 17, 24.1.2003., 2. lpp.
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/6 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1497/2004
(2004. gada 24. augusts),
ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
(2) |
Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2004. gada 25. augustā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības ģenerāldirektors
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2004. gada 24. augusta Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta ievešanas vērtība |
0702 00 00 |
204 |
60,6 |
999 |
60,6 |
|
0707 00 05 |
052 |
83,4 |
999 |
83,4 |
|
0709 90 70 |
052 |
90,3 |
999 |
90,3 |
|
0805 50 10 |
382 |
51,9 |
388 |
48,7 |
|
524 |
67,3 |
|
528 |
55,8 |
|
999 |
55,9 |
|
0806 10 10 |
052 |
81,8 |
400 |
176,4 |
|
512 |
186,9 |
|
624 |
158,5 |
|
999 |
150,9 |
|
0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 |
388 |
85,2 |
400 |
99,2 |
|
508 |
55,3 |
|
512 |
92,7 |
|
528 |
84,9 |
|
720 |
52,2 |
|
800 |
164,1 |
|
804 |
82,2 |
|
999 |
89,5 |
|
0808 20 50 |
052 |
130,8 |
388 |
93,5 |
|
512 |
74,9 |
|
800 |
146,1 |
|
999 |
111,3 |
|
0809 30 10, 0809 30 90 |
052 |
142,2 |
999 |
142,2 |
|
0809 40 05 |
066 |
35,3 |
093 |
41,6 |
|
094 |
27,2 |
|
624 |
163,8 |
|
999 |
67,0 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/8 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1498/2004
(2004. gada 24. augusts),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 633/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai mājputnu gaļas nozarē
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu un 8. panta 12. punktu,
tā kā:
(1) |
Ekonomiskie apstākļi mājputnu gaļas tirgū ir dažādi un mainīgi. Tāpēc ir jāprecizē apstākļi, kādos par šīs nozares produktiem piešķir eksporta kompensācijas. |
(2) |
Lai straujāk sasniegtu tās metodes pielāgošanas mērķus, ar kuru piešķir daudzumus, ko iespējams eksportēt, saņemot kompensāciju, kā arī efektīvāk izmantotu Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. panta 2. punktā minētos pieejamos līdzekļus, ir jāpaplašina Komisijas Regulas (EK) Nr. 633/2004 (2) 3. panta 4. punktā paredzētie apstākļi, kuros Komisija var veikt pasākumus, lai ierobežotu izvešanas atļauju izsniegšanu vai izvešanas atļauju pieteikumu iesniegšanu apsvēršanas laikā, kas paredzēts pēc pieteikumu iesniegšanas. |
(3) |
Ir jāparedz arī tas, kādos apstākļos šos pasākumus var veikt atkarībā no galamērķa. |
(4) |
Ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 633/2004. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 633/2004 3. pantu groza šādi.
1) |
Minētā panta 4. punktu aizstāj ar šo: “4. Ja, izsniedzot izvešanas atļaujas, tiek pārsniegti vai varētu tikt pārsniegti pieejamie budžeta līdzekļi vai tiek izsmelts maksimālais daudzums, ko var attiecīgajā laikposmā eksportēt, saņemot kompensāciju, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. panta 11. punktā norādītos ierobežojumus, vai gadījumos, kad šī izsniegšana neļautu turpināt izvešanu atlikušajā laikposmā, Komisija var:
Izvešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti apturēšanas laikposmā, ir nederīgi. Pirmajā apakšpunktā paredzētos pasākumus var veikt vai diferencēt atkarībā no produkta kategorijas un galamērķa.”. |
2) |
Pievieno šādu 4.a punktu: “4 a. Minētajā 4. punktā paredzētos pasākumus var noteikt arī tad, ja izvešanas atļauju pieteikumi attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz vai var pārsniegt parastos apgrozībā laižamos daudzumus vienam galamērķim, un pieprasīto atļauju izsniegšana radītu spekulācijas risku, uzņēmēju konkurences traucējumus, attiecīgās tirdzniecības traucējumus vai nekārtības Kopienas tirgū.”. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
Franz FISCHLER
Komisijas loceklis
(1) OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).
(2) OV L 100, 6.4.2004., 8. lpp.
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/10 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1499/2004
(2004. gada 24. augusts)
attiecībā uz atsevišķiem izņēmuma pasākumiem Beļģijas olu sektora tirgus atbalstam
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EKK) Nr. 2771/75 par kopējā tirgus organizāciju olu sektorā (1) un jo īpaši tās 14. pantu,
tā kā:
(1) |
Sakarā ar putnu gripas parādīšanos atsevišķos ražošanas reģionos Beļģijā, ar Komisijas 2003. gada 25. aprīļa Lēmumu 2003/289/EK par aizsardzības pasākumiem attiecībā uz putnu gripu Beļģijā (2) šajā dalībvalstī tika pieņemti veterinārie un tirdzniecības izrobežojumi. Sekojoši, perēšanai paredzēto olu pārvadāšana un tirdzniecība Beļģijā uz laiku tika aizliegta. |
(2) |
Perēšanai paredzēto olu brīvas pārvadāšanas ierobežojumi, kas izpaudās kā veterināru pasākumu piemērošana, radīja risku nopietni aizkavēt perēšanai paredzēto olu tirgu Beļģijā. Beļģijas iestādes pieņēma tirgus atbalsta pasākumus, kas piemērojami ierobežotam laika posmam un attiecībā uz perēšanai paredzētajām olām. Šie pasākumi paredzēja iespēju perēšanai paredzētās olas, kuru nodošana inkubācijai vairs nebija iespējama, izmantot olu produkcijas pārstrādē. |
(3) |
Šie pasākumi deva pozitīvu risinājumu attiecībā uz perēšanai paredzēto olu tirgu un olu tirgu vispār. Tādējādi ir pamats piemērot izņēmuma pasākumus tirgus atbalstam Regulas (EKK) Nr. 2771/75 14. panta izpratnē un sniegt palīdzību, kas ļautu kompensēt daļu ekonomisko zaudējumu, kas radušies līdz ar perēšanai paredzēto olu pārstrādi olu produkcijā. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Perēšanai paredzēto olu (KN kods 0407 00 19) izmantošana pārstrādei, kas realizēta starp 2003. gada 16. aprīli un 5. maiju un ko pieņēmušas Beļģijas iestādes pēc lēmuma 2003/289/EK stāšanās spēkā, ir uzskatāma kā izņēmuma pasākums tirgus atbalstam Regulas (EKK) Nr. 2771/75 14. panta izpratnē.
2. Šī panta 1. punktā paredzētā pasākuma ietvaros kompensācija ir:
— |
0,097 eiro par perēšanai paredzēto olu šķirnei “gaļas vistas”, kas piešķirami kopējam maksimālajam daudzumam 5 372 000 gab., |
— |
0,081 eiro par perēšanai paredzēto olu šķirnei “dējējvistas”, kas piešķirami kopējam maksimālajam daudzumam 314 000 gab., |
— |
0,265 eiro par perēšanai paredzēto olu šķirnei “pavairošanas vistas”, kas piešķirami kopējam maksimālajam daudzumam 99 000 gab. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
Franz FISCHLER
Komisijas loceklis
(1) OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).
(2) OV L 105, 26.4.2003., 24. lpp.
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/11 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1500/2004
(2004. gada 24. augusts)
par to, ka tiek pārtraukta jūrasmēļu zveja ar kuģiem, kas kuģo ar Zviedrijas karogu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama Kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Jūrasmēļu kvotas 2004. gadam paredzētas Padomes 2003. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2287/2003, ar kuru 2004. gadam nosaka zvejas iespējas un ar to saistītos nosacījumus attiecībā uz dažu zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, ko piemēro Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem tajos ūdeņos, kur noteikti nozvejas ierobežojumi (2). |
(2) |
Lai nodrošinātu to, ka tiek ievēroti noteikumi, kas attiecas uz kvotām pakļautu krājumu nozvejas daudzuma ierobežojumiem, Komisijai jānosaka datums, kurā tiktu uzskatīts, ka ar dalībvalsts karogu kuģojoši kuģi savā nozvejā ir iztērējuši piešķirto kvotu. |
(3) |
Saskaņā ar Komisijai paziņoto informāciju jūrasmēļu nozveja ICES Skageraka, Kategata III b, c, d zonas ūdeņos (EK ūdeņi), ko veic ar Zviedrijas karogu kuģojoši vai Zviedrijā reģistrēti kuģi, ir sasniegusi 2004. gadam noteikto kvotu. Zviedrija no 2004. gada 9. aprīļa ir aizliegusi šo krājumu nozveju. Tādēļ jāņem vērā šis datums, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tiek uzskatīts, ka jūrasmēļu nozvejā ICES Skageraka, Kategata III b, c, d zonas ūdeņos (EK ūdeņi), ko veikuši ar Zviedrijas karogu kuģojoši vai Zviedrijā reģistrēti kuģi, ir izsmelta Zviedrijai 2004. gadam piešķirtā kvota.
ICES Skageraka, Kategata III b, c, d zonas ūdeņos (EK ūdeņi) tiek aizliegta jūrasmēļu zveja no kuģiem, kas kuģo ar Zviedrijas karogu vai ir reģistrēti Zviedrijā, kā arī tādu šo zivju krājumu glabāšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana, kuri ar minētajiem kuģiem nozvejoti pēc šīs regulas piemērošanas datuma.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2004. gada 9. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
Zivsaimniecības ģenerāldirektors
Jörgen HOLMQUIST
(1) OV L 261, 20.10.1993, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003, 1. lpp.).
(2) OV L 344, 31.12.2003, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 867/2004 (OV L 161, 30.4.2004, 144. lpp.).
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/12 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1501/2004
(2004. gada 24. augusts),
ar kuru kuģiem, kas peld ar Zviedrijas karogu, aizliedz zvejot parastās ziemeļgarneles
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Padomes 2003. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi, paredz parasto ziemeļgarneļu nozvejas kvotas 2004. gadam (2). |
(2) |
Lai nodrošinātu to attiecīgo noteikumu ievērošanu, kas saistīti ar kvantitatīvajiem ierobežojumiem nozvejā no krājumiem, uz ko attiecas kvotas, Komisijai jānosaka datums, no kura uzskata, ka zvejas kuģi, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir izsmēluši piešķirtās nozvejas kvotas. |
(3) |
Saskaņā ar Komisijai paziņoto informāciju Norvēģijas ūdeņos parasto ziemeļgarneļu nozveja uz dienvidiem no 62° 00' ziemeļu platuma, ko veic kuģi, kas peld ar Zviedrijas karogu vai ir reģistrēti Zviedrijā, sasniegusi 2004. gadam piešķirto kvotu apjomu. Zviedrija aizliegusi zvejot no šiem krājumiem no 2004. gada 7. maija. Minētais datums jānosaka arī ar šo regulu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Uzskata, ka Norvēģijas ūdeņos parasto ziemeļgarneļu nozveja Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° 00' ziemeļu platuma, ko veic kuģi, kas peld ar Zviedrijas karogu vai ir reģistrēti Zviedrijā, izsmēlusi 2004. gadā Zviedrijai piešķirto kvotu apjomu.
Kuģiem, kas peld ar Zviedrijas karogu vai ir reģistrēti Zviedrijā, aizliegts zvejot parastās ziemeļgarneles Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° 00' ziemeļu platuma, tāpat šos krājumus, ko minētie kuģi ir nozvejojuši pēc šīs regulas piemērošanas datuma, aizliegts turēt uz kuģa klāja, pārkraut un izkraut krastā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2004. gada 7. maija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
Zivsaimniecības ģenerāldirektors
Jörgen HOLMQUIST
(1) OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).
(2) OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 867/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 144. lpp.).
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/13 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1502/2004
(2004. gada 24. augusts)
par to, ka tiek pārtraukta jūras zeltplekstes zveja ar kuģiem, kas kuģo ar Beļģijas karogu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama Kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Jūras zeltplekstes kvotas 2004. gadam paredzētas Padomes 2003. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2287/2003, ar kuru 2004. gadam nosaka zvejas iespējas un ar to saistītos nosacījumus attiecībā uz dažu zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, ko piemēro Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem tajos ūdeņos, kur noteikti nozvejas ierobežojumi (2). |
(2) |
Lai nodrošinātu to, ka tiek ievēroti noteikumi, kas attiecas uz kvotām pakļautu krājumu nozvejas daudzuma ierobežojumiem, Komisijai jānosaka datums, kurā tiktu uzskatīts, ka ar dalībvalsts karogu kuģojoši kuģi savā nozvejā ir iztērējuši piešķirto kvotu. |
(3) |
Saskaņā ar Komisijai paziņoto informāciju jūras zeltplekstes nozveja ICES VII f-g zonas ūdeņos, ko veic ar Beļģijas karogu kuģojoši vai Beļģijā reģistrēti kuģi, ir sasniegusi 2004. gadam noteikto kvotu. Beļģija no 2004. gada 17. jūlija ir aizliegusi šo krājumu nozveju. Tādēļ jāņem vērā šis datums, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tiek uzskatīts, ka jūras zeltplekstes nozvejā ICES VII f-g zonas ūdeņos, ko veikuši ar Beļģijas karogu kuģojoši vai Beļģijā reģistrēti kuģi, ir izsmelta Beļģijai 2004. gadam piešķirtā kvota.
ICES VII f-g zonas ūdeņos tiek aizliegta jūras zeltplekstes zveja no kuģiem, kas kuģo ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, kā arī tādu šo zivju krājumu glabāšana uz kuģa, pārkraušana un izkraušana, kuri ar minētajiem kuģiem nozvejoti pēc šīs regulas piemērošanas datuma.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2004. gada 17. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
Zivsaimniecības ģenerāldirektors
Jörgen HOLMQUIST
(1) OV L 261, 20.10.1993, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).
(2) OV L 344, 31.12.2003, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 867/2003 (OV L 161, 30.4.2004., 144. lpp.).
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/14 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1503/2004
(2004. gada 24. augusts),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1347/2004, ar ko nosaka apmēru, kādā var pieņemt 2004. gada jūlijā iesniegtos importa atļauju pieteikumus dažiem piena produktiem, atbilstīgi dažām Regulas (EK) Nr. 2535/2001 atvērtajām tarifu kvotām
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1),
ņemot vērā Komisijas 2001. gada 14. decembra regulu (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (2) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijai sūtot nacionālo kompetento iestāžu datus, tika pieļauta kļūda datos par importa licenču pieteikumiem, kas tika iesniegti 2004. gada jūlijā attiecībā uz tarifu kvotu 09.4593, kas tika atvērta ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001. |
(2) |
Tāpēc jāgroza Komisijas regulas Nr. 1347/2004 (3) pielikums I.A, ar ko nosaka apmēru, kādā var pieņemt importa atļauju pieteikumus atbilstīgi šīm tarifu kvotām. |
(3) |
Ņemot vērā, ka Regula (EK) Nr. 1347/2004 tiek piemērota no 2004. gada 24. jūlija, jāparedz, ka šī regula tiktu piemērota no tā paša datuma, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1347/2004 pielikumā I.A, kvotas Nr. 09.4593, svītra jānomaina pret piešķīruma koeficientu “1,0000”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula tiek piemērota no 2004. gada 24. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības ģenerāldirektors
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).
(2) OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 810/2004 (OV L 149, 30.4.2004., 138. lpp.).
(3) OV L 250, 24.7.2004., 3. lpp.
II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta
Komisija
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/15 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2004. gada 28. jūlijs)
par grozījumiem Lēmumā 96/252/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga procedūru noteiktu Ķīnas Tautas Republikas, Horvātijas un Taizemes izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, un par atsaukumu piekrišanai dažu Taizemes eksportētāju piedāvātajām saistībām
(2004/612/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret tādu importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. panta 9. punktu un 9. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. IEPRIEKŠĒJA PROCEDŪRA
(1) |
Padome ar Regulu (EK) Nr. 584/96 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu noteiktu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Horvātijā un Taizemē, kā pēdējoreiz apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 (3). Šim importam piemērojamie pasākumi ietver procentuālo nodokli, no kura atbrīvoti divi Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri uzņēmušies saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK (4). |
(2) |
Komisija 2001. gada aprīlī oficiāli uzsāka starpposma pārskatu, lai pārbaudītu pasākumu veida piemērotību Taizemes izcelsmes importam (5). Pārskats tika uzsākts, pamatojoties uz to, ka bija radušās izpildes problēmas, uzraugot saistības, kas bija tikušas pieņemtas no diviem Taizemes eksportētājiem, proti, “Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd” un “TTU Industrial Corp. Ltd”. Tika veikta izmeklēšana līdz ar pārbaudi saistībā ar termiņa izbeigšanos, ko pabeidza ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003. |
(3) |
Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas rezultātiem, kā paskaidrots Padomes Regulas (EK) Nr. 1496/2004 (6) 33., 34. un 35. apsvērumā, tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu veids vairs nav piemērots, tā kā saistības to pašreizējā veidā nav uzskatāmas par piemērotu un efektīvu līdzekli dempinga kaitējošās ietekmes izskaušanai. |
(4) |
Tālab, kā arī saskaņā ar attiecīgo saistību atbilstošajām klauzulām, kas Komisijai ļauj vienpusēji atcelt piekrišanu šādām saistībām, Komisija ir nolēmusi atcelt piekrišanu saistībām, ko piedāvā “Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd” un “TTU Industrial Corp., Ltd”. |
(5) |
Attiecīgie eksportētāji tika informēti par Komisijas secinājumiem, un tiem tika dota iespēja izteikt savas piezīmes. To piezīmes tika ņemtas vērā, un secinājumi vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti. Abas sabiedrības tika aicinātas piedāvāt pārskatītas cenu saistības, kurās, cita starpā, būtu jāievēro minimālās importa cenas. Tomēr Komisija nevienu piedāvājumu nav saņēmusi. |
(6) |
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktā paredzēto ir jāatceļ saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK, attiecībā uz abām Taizemes sabiedrībām. |
(7) |
Paralēli šim lēmumam Padome ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004 ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 964/2003, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus noteiktu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē, un uzlikusi galīgo procentuālo antidempinga maksājumu šo produktu, ko ražojušas attiecīgās sabiedrības, importam, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek atsaukta piekrišana “Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd”, Samutprakarn un “TTU Industrial Corp. Ltd”, Bangkok piedāvātajām saistībām attiecībā uz antidempinga procedūru noteiktu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē.
2. pants
Komisijas Lēmuma 96/252/EK 1. panta b) apakšpunktu groza šādi:
|
Svītro atsauci uz “Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd”, Samutprakarn un uz “TTU Industrial Corp. Ltd”, Bangkok. |
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2004. gada 28. jūlijā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Pascal LAMY
(1) OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).
(2) OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 778/2003 (OV L 114, 8.5.2003., 1. lpp.).
(3) OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2212/2003 (OV L 332, 19.12.2003., 3. lpp.).
(4) OV L 84, 3.4.1996., 46. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2000/453/EK (OV L 182, 21.7.2000., 25. lpp.).
(5) OV C 103, 3.4.2001., 5. lpp.
(6) Skat. šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/17 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2004. gada 6. augusts)
par padomdevējas grupas izveidi pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības jomā
(2004/613/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
tā kā:
(1) |
Komisija 2001. gada 25. jūlijā (1) apstiprinātajā Baltajā grāmatā par Eiropas vadību ir apņēmusies paplašināt iedzīvotāju un organizāciju dalību Eiropas Savienības politiku izstrādē, lai nodrošinātu pilsoņu un organizāciju lielāku dalību Eiropas politikas izstrādē un piemērošanā. |
(2) |
Komisija 2002. gada 11. decembrī (2) ir pieņēmusi arī paziņojumu par galvenajiem principiem un minimālajām normām, kas piemērojamas Komisijas sāktajām konsultācijām ar ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju Komisijas dienestu kopumam konsultāciju procesā un padarītu sarunas pārredzamākas. |
(3) |
Komisijai ir jāinformē un jākonsultē patērētāji, kā arī attiecīgās sociālekonomiskās aprindas jautājumos, kas saistīti ar pārtikas preču marķēšanu un izskatu, dzīvnieku barību, pārtikas preču un dzīvnieku pārtikas uzraudzību, cilvēku pārtiku, saistībā ar pārtikas likumdošanu, dzīvnieku veselību un labklājību, kā arī augu veselību. |
(4) |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3), noteikts, ka, sagatavojot, novērtējot un pārskatot pārtikas tiesību aktus, jāveic atklātas un pārredzamas konsultācijas ar pilsoņiem vai nu tieši, vai ar pārstāvju organizāciju starpniecību, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams jautājuma steidzamības dēļ. |
(5) |
Komisijas 2000. gada 12. janvārī (4) pieņemtajā Baltajā grāmatā par pārtikas nekaitīgumu paredzēta padomdevējas grupas izveide un esošo padomdevēju komiteju reorganizācija (81. pasākums). |
(6) |
Ar Komisijas Lēmumu 80/1073/EEK izveidota Pārtikas preču padomdevēja komiteja (5). |
(7) |
Ar Komisijas Lēmumu 98/235/EK (6) izveidotas citas padomdevējas komitejas kopējās lauksaimniecības politikas jomā. |
(8) |
Pieredze rāda, ka ir vajadzība pārgrupēt un reorganizēt dažādās jau pastāvošās padomdevējas komitejas, kuras ir saistītas ar pārtikas apriti, augu un dzīvnieku veselību, lai uzlabotu to darbību. |
(9) |
Ir svarīgi izveidot pastāvīgas sistēmas, ar kuru palīdzību var apspriesties ar iedzīvotājiem Eiropas līmenī par izstrādes, novērtēšanas un pārskatīšanas procesā esošiem Kopienas pārtikas tiesību aktiem. |
(10) |
Ņemot vērā nepieciešamību izveidot visaptverošu pieeju pārtikas apritei, augu un dzīvnieku veselību, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību, ir svarīgi konsultāciju sistēmas darbības laukā iekļaut jautājumu kopumu, kas saistīts ar pārtikas tiesību aktiem, tostarp pārtikas preču un dzīvnieku barības marķējumu un izskatu, cilvēku pārtikas nekaitīgumu saistībā ar pārtikas tiesību aktiem, dzīvnieku veselību un labturību, dažādiem augu veselības aspektiem, piemēram, augu aizsardzību, fitofarmaceitiskiem produktiem un to atkritumiem, kā arī sēklu un pavairošanas materiālu tirdzniecības apstākļiem, tostarp bioloģisko dažādību, un attiecīgās rūpnieciskās īpašumtiesības. |
(11) |
Ņemot vērā minētās konsultāciju jomas plašo mērogu, kas ieinteresēto pušu lielo skaitu, pastāvīgās konsultāciju sistēmas spēs efektīvi darboties tad, ja apspriešanās ar iedzīvotājiem notiks ar pārtikas aprites, Eiropas līmeņa augu un dzīvnieku veselības interešu pārstāvju organizāciju starpniecību, protams, neizslēdzot iespēju, ka iedzīvotāji vienmēr var saņemt arī tiešas konsultācijas. |
(12) |
Attiecīgās sociālekonomiskās aprindas, tostarp dalībvalstu patērētāju biedrības, ir izveidojušas Eiropas Savienības līmeņa organizācijas, kuru mērķis ir nodrošināt ar pārtikas apriti un augu un dzīvnieku veselību saistīto interešu pārstāvību Eiropas līmenī. |
(13) |
Konsultāciju sistēmas darbspējai vajadzīga tieša Komisijas un pārstāvju kontaktēšanās Eiropas līmenī, t.i., padomdevējas grupas strukturēto sanāksmju laikā, apspriežot Komisijas darba programmu pārtikas nozarē. |
(14) |
Organizatorisku iemeslu pēc padomdevējai grupai nevajadzētu būt pārāk lielai, tomēr tai jāgarantē adekvāta pārtikas aprites un augu un dzīvnieku veselības interešu pārstāvība. Ar grupu īpaši konsultējas ar Komisijas darba programmu saistītos jautājumos, tāpēc ir būtiski piesaistīt tās pārstāvju organizācijas, kuras Eiropas līmenī spēj vislabāk aizstāvēt vispārīgās ar pārtikas apriti un augu un dzīvnieku veselību saistītās intereses. |
(15) |
Lai nodrošinātu grupas darba efektivitāti un pārskatāmību, tās sanāksmes jārīko tā, lai tās varētu vajadzības gadījumā paplašināt, ļaujot piedalīties citām ieinteresētām personām vai institūcijām. |
(16) |
Skaidrības labad jāatceļ Lēmums 80/1073/EEK, |
NOLĒMA.
1. pants
Komisijā tiek izveidota Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevēja grupa (še turpmāk – Grupa).
2. pants
Uzdevums
1. Komisija konsultējas ar grupu, ja tās darba programma noris šādās jomās:
— |
pārtikas preču un dzīvnieku barības nekaitīgums, |
— |
pārtikas preču un dzīvnieku barības marķējums un izskats, |
— |
cilvēku uzturs saistībā ar pārtikas tiesību aktiem, |
— |
dzīvnieku veselība un labturība, |
— |
jautājumi, kas saistīti ar augu aizsardzību, fitofarmaceitiskiem produktiem un to atkritumiem, kā arī sēklu un pavairošanas materiālu tirdzniecības apstākļiem, tostarp bioloģisko dažādību, un attiecīgās rūpnieciskās īpašumtiesības. |
2. Komisija turklāt var konsultēties ar Grupu par visiem pasākumiem, kuri tai jāveic vai jāierosina šajās jomās.
3. pants
Grupas sastāvs
1. Grupu veido pārstāvji no Eiropas līmeņa pārstāvju organizācijām, un to skaits nedrīkst pārsniegt 45. Šo organizāciju mērķim jābūt 2. panta 1. punktā minēto interešu aizsardzībai atbilstīgi šādiem kritērijiem: aizstāvēto interešu vispārīgums, visu dalībvalstu vai lielākās daļas dalībvalstu pārstāvība, pastāvīga darbība Kopienas līmenī, kas ļauj uzreiz sazināties ar dalībniekiem un izmantot viņu pieredzi, lai spētu ātri un saskaņoti reaģēt.
2. Viena mēneša laikā, skaitot no šī lēmuma pieņemšanas dienas, Komisija uzaicina pieteikties organizācijas, kuras vēlas piedalīties grupā, mēneša laikā pierādot savu interesi un veidu, kā tās atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem.
3. Komisija izvēlas organizācijas, kas vislabāk atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem un izstrādā sarakstu, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. Katra izvēlētā organizācija ir atbildīga par konsultāciju darba un informācijas saskaņošanu, lai tā varētu pārstāvēt savas pārstāvamās intereses pēc iespējas plašāk.
4. pants
Organizācijas kārtība
1. Grupa rīko sanāksmes vidēji divas reizes gadā Komisijas mītnē un katru reizi, kad Komisija to uzskata par vajadzīgu.
2. Var izveidot darba grupas, lai vajadzības gadījumā izskatītu īpašus jautājumus, ievērojot grupai piešķirtās pilnvaras.
3. Komisija vajadzības gadījumā var uzaicināt piedalīties grupu darbā ekspertus vai novērotājus, tostarp pārstāvju organizācijas no trešām valstīm.
4. Grupa un darba grupas rīko sanāksmes, ievērojot Komisijas noteiktā kalendāra kārtību. Komisija nodrošina grupas priekšsēdētāju.
5. Grupa pieņem statūtus, kuru pamatā ir Komisijas iesniegts priekšlikums. Komisijas dienesti informē sekretariātu par Grupas un darba grupu sanāksmēm.
6. Komisija informē sabiedrību par grupas darbu.
5. pants
Konfidencialitāte
Grupas dalībnieki, uzaicinātie eksperti un citas personas, kas uz Grupas sanāksmēm uzaicinātas novērotāja statusā, nedrīkst izpaust informāciju, ar ko tās iepazinušās, darbojoties Grupā vai darba grupās, ja Komisija šo informāciju ir pasludinājusi par konfidenciālu. Šais gadījumos Komisija var izlemt, ka tikai Grupas dalībnieki saņem informāciju un piedalās sanāksmēs.
6. pants
Nobeiguma noteikumi
Komisijas Lēmums Nr. 80/1073/EEK, ar kuru izveidota Pārtikas preču padomdevēja komiteja, ir atcelts.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2004. gada 6. augustā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
David BYRNE
(1) KOM(2002) 428, galīgā versija.
(2) KOM(2002) 704, galīgā versija.
(3) OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.).
(4) KOM(1999) 719, galīgā versija.
(5) OV L 318, 26.11.1980., 28. lpp.
(6) OV L 88, 24.3.1998., 59. lpp.
25.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 275/20 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2004. gada 24. augusts)
par aizsargpasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu Dienvidāfrikas Republikā
(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3293)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2004/614/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 6. un 7. punktu,
ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 1. un 6. punktu,
tā kā:
(1) |
Putnu gripa ir ļoti lipīga mājputnu un putnu vīrusu slimība, kas var iegūt epizootisku raksturu, nopietni apdraudot dzīvnieku un sabiedrības veselību un strauji samazinot putnkopības nozares rentabilitāti. |
(2) |
Pastāv risks, ka slimības ierosinātāju var ievazāt ar starptautisko dzīvo mājputnu un putnu tirdzniecību. |
(3) |
Dienvidāfrikas Republika 2004. gada 6. augustā ir apstiprinājusi divus īpaši patogēnas putnu gripas uzliesmojumus skrējējputnu ganāmpulkos Austrumu raga provincē. |
(4) |
Konstatētās putnu gripas vīrusa celms pieder apakštipam H5N2, un tāpēc tas atšķiras no celma, kas patlaban izraisa epidēmiju Āzijā. Saskaņā ar pašreizējām atziņām šis apakštips rada sabiedrības veselībai mazākus draudus nekā Āzijā cirkulējošais H5N1 vīrusa apakštipa celms. |
(5) |
Šobrīd no Dienvidāfrikas Republikas mājputniem un mājputnu gaļas produktiem uz Kopienu atļauts eksportēt tikai dzīvus skrējējputnus un to inkubējamās olas, svaigu skrējējputnu gaļu un gaļas produktus/gaļas izstrādājumus, kuros ir skrējējputnu gaļa, kā arī putnus, kas nav mājputni. |
(6) |
Dienvidāfrikas Republikas kompetentās iestādes pārtraukušas izsniegt apliecības dzīvu skrējējputnu, to gaļas un dažu gaļas produktu eksportam uz ES no 2004. gada 6. augusta, kamēr situācija neuzlabosies. |
(7) |
Ņemot vērā apdraudējumu, ko dzīvnieku veselībai rada slimības ievazāšana Kopienā, saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/594/EK (3) no 2004. gada 10. augusta no Dienvidāfrikas Republikas apturēts dzīvu skrējējputnu un šo sugu inkubējamo olu, svaigas skrējējputnu gaļas, kā arī tādu gaļas izstrādājumu un gaļas produktu imports, kuri sastāv no šo sugu gaļas vai to satur, vai iegūta no putniem, kuri nokauti pēc 2004. gada 16. jūlija. |
(8) |
Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2000/666/EK (4) putnu, kas nav mājputni, ievešana atļauta no visām OIE (Pasaules dzīvnieku veselības organizācija) dalībvalstīm, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas izcelsmes valsts dzīvnieku veselības garantijas un dalībvalstu stingrie pēcievešanas karantīnas pasākumi. |
(9) |
Lai tomēr izvairītos no jebkura iespējamā slimības parādīšanās riska dalībvalstu karantīnas punktos, kā papildu pasākums ar Lēmumu 2004/594/EK ir apturēts arī to putnu imports no Dienvidāfrikas Republikas, kas nav mājputni, ieskaitot lolojumputnus, kuri ir kopā ar saviem saimniekiem. |
(10) |
Ar Komisijas Lēmumu 97/222/EK (5) izstrādāts to trešo valstu saraksts, no kurām dalībvalstis drīkst atļaut importēt gaļas produktus un noteikt apstrādes režīmus, lai novērstu slimību pārnešanas risku ar minētiem produktiem. Produktam piemērojamā apstrāde ir atkarīga no izcelsmes valsts veselības stāvokļa saistībā ar sugām, no kurām iegūta gaļa, lai izvairītos no nevajadzīga sloga tirdzniecībai, ir jāatļauj importēt Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes skrējējputnu gaļas produktus, kuri pilnībā apstrādāti 70 °C temperatūrā. |
(11) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (6) pašreiz ir atļauts ievest neapstrādātas putnu medību trofejas, kuru izcelsmes valsts ir Dienvidāfrikas Republika. Ņemot vērā pašreizējo putnu gripas situāciju, šāda ievešana jāpārtrauc, lai novērstu jebkādu risku minēto slimību ievazāt Kopienā. |
(12) |
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 pašreiz atļauts ievest neapstrādātas spalvas un spalvu daļas, kuru izcelsmes valsts ir Dienvidāfrikas Republika. Ņemot vērā pašreizējo putnu gripas situāciju, šāda ievešana jāpārtrauc, lai novērstu jebkādu risku minēto slimību ievazāt Kopienā. Spalvu ievešanu tomēr var atļaut, ja produkcijai pievienots tirdzniecības dokuments, kas apliecina, ka spalvas ir attiecīgi apstrādātas. |
(13) |
Sanitārās kontroles pasākumi, kas piemērojami izejvielām, kuras izmanto dzīvnieku barības un farmaceitisko vai tehnisko produktu ražošanai, ļauj no šā lēmuma darbības jomas izslēgt šādu produktu uzraudzītu importu. |
(14) |
Tāpēc aizsardzības pasākumi, kas piemērojami visai Dienvidāfrikas Republikas teritorijai, jāpagarina un Lēmums 2004/594/EK jāatceļ. |
(15) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Dalībvalstis no Dienvidāfrikas Republikas teritorijas pārtrauc šādu produktu importu:
— |
skrējējputnus un to sugu inkubējamās olas, |
— |
putnus, kas nav mājputni, ieskaitot lolojumputnus, kuri ir kopā ar saviem saimniekiem. |
2. pants
Dalībvalstis no Dienvidāfrikas Republikas teritorijas pārtrauc šādu produktu importu:
— |
svaigu skrējējputnu gaļu, |
— |
gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kuros ir minēto sugu putnu gaļa, |
— |
neapstrādātas jebkādu putnu medību trofejas, |
— |
neapstrādātas spalvas un spalvu daļas. |
3. pants
1. Atkāpjoties no 2. panta, dalībvalstis atļauj ievest šajā pantā minētos produktus, kuri iegūti no putniem, kas nokauti pirms 2004. gada 16. jūlija.
2. Veterinārajās apliecībās, kas pievienotas 1. punktā minēto produktu sūtījumiem, atbilstoši sugām jāiekļauj šāds teksts:
“Svaiga skrējējputnu gaļa/gaļas produkts, kurā ir skrējējputnu gaļa/gaļas izstrādājumi, kuros ir skrējējputnu gaļa, kas iegūta no skrējējputniem (7), kuri nokauti pirms 2004. gada 16. jūlija saskaņā ar Lēmuma 2004/614/EK 3. panta 1. punktu.
3. Atkāpjoties no 2. panta, dalībvalstis atļauj importēt gaļas produktus, kuros ir skrējējputnu gaļa, ja minēto sugu gaļa ir īpaši apstrādāta ar vienu no paņēmieniem, kuri minēti Komisijas Lēmuma 97/222/EK pielikuma IV daļas B, C, vai D punktā.
4. Lai ievestu apstrādātas spalvas vai spalvu daļas (izņemot apstrādātas dekoratīvās spalvas, spalvas, ko sev līdzi ved ceļotāji izmantošanai privātām vajadzībām, vai apstrādātu spalvu sūtījumus privātpersonām nerūpnieciskai lietošanai), sūtījumam jāpievieno tirdzniecības dokuments, kas apliecina, ka apstrādātās spalvas vai to daļas ir apstrādātas ar tvaika plūsmu vai kādu citu metodi, kas novērš slimības ierosinātāju pārnešanu.
4. pants
Lēmumu 2004/594/EK atceļ.
5. pants
Dalībvalstis izdara grozījumus ievešanas noteikumos, lai tie atbilstu šim lēmumam, un uzreiz pienācīgā veidā dara šos pasākumus zināmus atklātībai. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.
6. pants
Šo lēmumu pārskata, ņemot vērā slimības attīstību un Dienvidāfrikas Republikas veterināro iestāžu sniegto informāciju.
7. pants
Šo lēmumu piemēro līdz 2005. gada 1. janvārim.
8. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2004. gada 24. augustā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
David BYRNE
(1) OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada Pievienošanās Aktu.
(2) OV L 24, 31.1.1998., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).
(3) OV L 265, 12.8.2004., 9. lpp.
(4) OV L 278, 31.10.2000., 26. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/279/EK (OV L 99, 16.4.2002., 17. lpp.).
(5) OV L 98, 4.4.1997., 39. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/245/EK (OV L 77, 13.3.2004., 62. lpp.).
(6) OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 878/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 62. lpp.).
(7) Nevajadzīgo svītrot.”