ISSN 1977-0952 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 122 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Informācija un paziņojumi |
57. sējums |
Paziņojums Nr. |
Saturs |
Lappuse |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
|
|
IETEIKUMI |
|
|
Eiropas Centrālā banka |
|
2014/C 122/01 |
|
II Informācija |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2014/C 122/02 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.7153 – BNPP/LASER) ( 1 ) |
|
IV Paziņojumi |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2014/C 122/03 |
|
V Atzinumi |
|
|
CITI TIESĪBU AKTI |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2014/C 122/04 |
||
2014/C 122/05 |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi
IETEIKUMI
Eiropas Centrālā banka
25.4.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 122/1 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
(2014. gada 17. aprīlis)
Eiropas Savienības Padomei par Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta ārējiem revidentiem
(ECB/2014/20)
(2014/C 122/01)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
(2) |
Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta pašreizējo ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2013. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2014. finanšu gadā. |
(3) |
Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta par savu ārējo revidentu 2014.–2018. finanšu gadam izvēlējusies PricewaterhouseCoopers, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
Tiek ieteikts par Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta ārējo revidentu 2014.–2018. finanšu gadam iecelt PricewaterhouseCoopers.
Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 17. aprīlī
ECB prezidents
Mario DRAGHI
II Informācija
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Eiropas Komisija
25.4.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 122/2 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.7153 – BNPP/LASER)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/C 122/02)
Komisija 2014. gada 10. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:
— |
Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32014M7153. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
IV Paziņojumi
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Eiropas Komisija
25.4.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 122/3 |
Euro maiņas kurss (1)
2014. gada 24. aprīlis
(2014/C 122/03)
1 euro =
|
Valūta |
Maiņas kurss |
USD |
ASV dolārs |
1,3820 |
JPY |
Japānas jena |
141,63 |
DKK |
Dānijas krona |
7,4665 |
GBP |
Lielbritānijas mārciņa |
0,82300 |
SEK |
Zviedrijas krona |
9,0690 |
CHF |
Šveices franks |
1,2203 |
ISK |
Islandes krona |
|
NOK |
Norvēģijas krona |
8,2785 |
BGN |
Bulgārijas leva |
1,9558 |
CZK |
Čehijas krona |
27,443 |
HUF |
Ungārijas forints |
307,73 |
LTL |
Lietuvas lits |
3,4528 |
PLN |
Polijas zlots |
4,1914 |
RON |
Rumānijas leja |
4,4608 |
TRY |
Turcijas lira |
2,9450 |
AUD |
Austrālijas dolārs |
1,4916 |
CAD |
Kanādas dolārs |
1,5237 |
HKD |
Hongkongas dolārs |
10,7151 |
NZD |
Jaunzēlandes dolārs |
1,6126 |
SGD |
Singapūras dolārs |
1,7380 |
KRW |
Dienvidkorejas vona |
1 437,95 |
ZAR |
Dienvidāfrikas rands |
14,6234 |
CNY |
Ķīnas juaņa renminbi |
8,6381 |
HRK |
Horvātijas kuna |
7,6220 |
IDR |
Indonēzijas rūpija |
16 044,00 |
MYR |
Malaizijas ringits |
4,5184 |
PHP |
Filipīnu peso |
61,867 |
RUB |
Krievijas rublis |
49,3237 |
THB |
Taizemes bāts |
44,746 |
BRL |
Brazīlijas reāls |
3,0621 |
MXN |
Meksikas peso |
18,0648 |
INR |
Indijas rūpija |
84,4195 |
(1) Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.
V Atzinumi
CITI TIESĪBU AKTI
Eiropas Komisija
25.4.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 122/4 |
Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām
(2014/C 122/04)
Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.
GROZĪJUMU PIETEIKUMS
PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību. (2)
GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU
FUNGO DI BORGOTARO
EK Nr.: IT-PGI-0117-01146 – 28.08.2013.
AĢIN ( X ) ACVN ( )
1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi
— |
☐ |
Produkta nosaukums |
— |
☒ |
Produkta apraksts |
— |
☒ |
Ģeogrāfiskais apgabals |
— |
☒ |
Izcelsmes apliecinājums |
— |
☒ |
Ražošanas metode |
— |
☐ |
Saikne |
— |
☒ |
Marķējums |
— |
☐ |
Valsts prasības |
— |
☒ |
Citur (Iepakošana) |
2. Grozījuma veids
— |
☒ |
Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
— |
☐ |
Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
— |
☐ |
Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
— |
☐ |
Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |
3. Grozījums(-i)
Produkta apraksts
— |
Nomenklatūras pielāgošana jaunākajiem zinātniskajiem nosaukumiem mikoloģijā. Ar jauno nomenklatūru netiek pievienotas vai svītrotas jaunas šķirnes. |
— |
Lai nosaukumu Fungo di Borgotaro varētu lietot arī žāvētām sēnēm, specifikācijā ietverta žāvētas sēnes kategorija un pievienots prasību apraksts, lai produktu varētu laist tirdzniecībā. Patlaban ar nosaukumu Fungo di Borgotaro apzīmē tikai svaigu sēņu produkciju, tāpēc ka produkta specifikācijā nav ietverts žāvētas sēnes apraksts un atbilstošais tās iegūšanas apraksts. Ir pierādījumi par to, ka agrāk – pirms nosaukums tika reģistrēts – šīs sēnes tika žāvētas uzglabāšanai. Šā apgabala iedzīvotājiem sēņu žāvēšana bija ļoti svarīga, jo deva iespēju ar tām tirgoties; par to liecina vēstures dokumenti un atsauces, kas ietvertas 1994. gada kopsavilkuma d) un f) punktā. |
— |
Teikumu “mitruma saturs ir zemāks par 90 %” aizstāj ar teikumu “mitruma saturs nepārsniedz 90 %”. Empīriskie pētījumi liecina, ka dažu nevainojamu eksemplāru mitruma saturs ir tieši 90 %. |
Ģeogrāfiskais apgabals
— |
Paplašināts ražošanas ģeogrāfiskais apgabals, ietverot tajā Berceto, Compiano, Tornolo un Bedonia pašvaldību Parmas provincē un Zeri pašvaldību Massa Carrara provincē. Minētās ir pašvaldības, kas robežojas ar pašreizējo ražošanas apgabalu. Visās šajās pašvaldībās un ražošanas apgabala teritorijās, kas iekļautas produkta specifikācijā, ir līdzīga ne tikai ģeogrāfiskā situācija un augsnes un klimata faktori, bet arī vēsture, vietējās tradīcijas un saikne ar apkārtējo vidi. Arī apsaimniekošanas metodes attiecībā uz sēņu un meža mantojumu ir līdzīgas sākotnējā ražošanas apgabalā ietilpstošajās teritorijās un tajās, kuras saskaņā ar šajā pieteikumā izklāstīto prasību pievienojamas šim apgabalam. Gandrīz pirms piecdesmit gadiem šajās teritorijās tika izveidotas aizsardzības zonas sēņu saglabāšanai, un tika pieņemti tādi paši noteikumi sēņu vākšanai. |
Izcelsmes apliecinājums
— |
Atjauninātas procedūras, kas jāievēro uzņēmējiem, lai garantētu produkta izcelsmi. |
Ražošanas metode
— |
Svītrotas tehniskas detaļas attiecībā uz meža apsaimniekošanas veidiem un atvasāju skaitu, un ražošanas specifikācijā piedāvāts vienkāršāks formulējums ar atsauci uz reģiona mežsaimniecības noteikumiem. |
— |
Jaunajā produkta specifikācijā precīzi noteikts Fungo di Borgotaro ievākšanas periods. Sēņu vākšanas perioda sākumu un beigas noteica, pamatojoties uz sēņu nogatavošanās periodu, kas savukārt atkarīgs no īpašiem klimatiskajiem apstākļiem norādītajā laikposmā no 1. aprīļa līdz 30. novembrim. Sēņu ievākšanas periods tika precizēts arī tāpēc, lai nepieļautu pārdošanā laist Fungo di Borgotaro viltojumus gadalaikos, kuros tās nav pieejamas. |
— |
Svītrota informācija par aizliegumu ievākt sēnes ar cepurītes diametru, kas mazāks par 2 cm, ja vien tās nav augušas saimē ar lielāka cepurītes diametra sēnēm. Minimālais sēnes cepurītes izmērs to ievākšanai ir noteikts reģionālajos tiesību aktos, tāpēc pietiekama ir jau esošo noteikumu piemērošana. |
— |
Izlabota kļūda 6. panta b) punktā – skuju koki nav piemēroti atvasāju veidošanai, tāpēc nav iespējams mainīt meža apsaimniekošanas metodi. |
Marķējums
— |
Ieviesti žāvētā produkta marķēšanas noteikumi. |
— |
Iekļauts AĢIN Fungo di Borgotaro logotips un tā apraksts. |
Iesaiņojums
— |
Pievienoti noteikumi par žāvētā produkta iepakošanu. |
— |
Noteikta iespēja svaigo produktu iesaiņot arī mazāka izmēra kastēs (25 cm x 30 cm), lai sēnes varētu laist pārdošanā daudzumos, kas ir mazāki par 3 kg pēc svara, kādu paredzēts iepakot parastajās kastēs. |
AMENDMENT APPLICATION
PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (3)
Fungo di Borgotaro
EK Nr.: IT-PGI-0117-01146 – 28.08.2013.
AĢIN ( X ) ACVN ( )
1. Apraksts
Fungo di Borgotaro
2. Dalībvalsts vai trešā valsts
Itālija
3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts
3.1. Produkta veids
1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)
Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Fungo di Borgotaro apzīmē šādu Boletus (Moser) ģints sugu svaigus un žāvētus augļķermeņus:
— |
Boletus aestivalis (arī saukta par Boletus reticulatus Schaffer ex Baudin), ko sarunvalodā sauc par rosso vai fungo del caldo. Cepurīte: sākumā pusapaļa, vēlāk polsterveida, izliekta, cepurītes kutikula klāta matiņiem, sausa (lietus laikā viskoza, sausā laikā ieplaisājusi); vairāk vai mazāk tumšā, viendabīgā brūngani-sarkanā krāsā. Kātiņš: stingrs, sākumā mucveida, vēlāk paliek slaidāks, cilindrisks vai pie pamata resnāks, tādā pašā krāsā kā cepurīte, bet gaišāks, ar gandrīz vienmēr izteiktu bālganu, vēlāk tumšāku tīklojumu. Mīkstums: salīdzinājumā ar citām baravikām pēc konsistences mīkstāks, balts, bez tonējuma zem cepurītes kutikulas, ar ļoti patīkamu smaržu un garšu. Dzīvotne: pārsvarā kastaņkoku mežos, sastopamas no maija līdz septembrim. |
— |
Boletus pinicola Vittadini (arī saukta par B. pinophilus Pilat & Dermek), ko sarunvalodā sauc par moro. Cepurīte: pusapaļa līdz izliekti saplacināta, cepurītes kutikula ar bālganu apsarmi, viegli noņemama, sākumā klāta ar pūciņu un nelipīga, vēlāk gluda un sausa, brūni sarkanīgā vīna un granāta krāsā. Kātiņš: masīvs un stingrs, resns, baltā līdz brūnsarkanā okera krāsā, tīklojums saskatāms tikai uz paresninājuma. Mīkstums: balts, krāsu nemaina, brūnā vīna krāsā zem cepurītes kutikulas, ar neuzkrītošu smaržu un maigu un patīkamu garšu. Dzīvotne: smagnējākais vasaras paveids sastopams no jūnija, pārsvarā kastaņkoku mežos; slaidākais rudens paveids aug galvenokārt dižskābāržu audzēs un zem sudrabeglēm. |
— |
Boletus aereus Bulliard ex Fries, ko sarunvalodā sauc par magnan; Cepurīte: pusapaļa, vēlāk izliekta, beigās plakana un plata; cepurītes kutikula sausa un samtaina bronzas-vara krāsā, jo īpaši pieaugušiem eksemplāriem. Kātiņš: stingrs, sākumā mucveida, vēlāk kļūst taisns, brūnganā okera krāsā, klāts ar smalku tīklojumu, galvenokārt augšdaļā. Mīkstums: stingrs, balts, krāsu nemaina, smaržīgs, ar spēcīgu, ļoti tīru sēņu smaržu. Dzīvotne: sastopama galvenokārt ozolu un kastaņkoku mežos no jūlija līdz septembrim, vairāk par visām citām Boletus sugām mīl sausumu un siltumu. |
— |
Boletus edulis Bulliard ex Fries, ko sarunvalodā sauc par fungo del freddo, jo īpaši tās balto paveidu. Cepurīte: sākumā lodveida, vēlāk izliekta, plakana, gluda un matēta, mitrā laikā nedaudz viskoza; cepurītes kutikula nav noņemama, var būt dažādās krāsās: krēma krāsā līdz kastaņbrūnā un melni brūnā krāsā visos to starptoņos. Kātiņš: stingrs, sākumā mucveida, vēlāk kļūst taisns, bālganā līdz riekstu krāsā, pie pamatnes gaišāks, ne vienmēr ar tīklojumu. Mīkstums: stingrs, balts, cepurītes kutikulas krāsas toņos, krāsu nemaina, ar patīkamu smaržu un vieglu garšu. Dzīvotne: dižskābaržu, sudrabegļu un kastaņkoku mežos, sastopama no septembra līdz pirmajam sniegam. Vasaras paveidi sastopami reti. |
Produktu laižot tirdzniecībā, to var piedāvāt svaigu, izžāvētu, visu sugu augļķermeņiem ir jāpiemīt iepriekš minētajām organoleptiskajām īpašībām, jo sevišķi aromātam ir jābūt skaidri izteiktam, bez sīvuma un siena, lakricas un svaigas koksnes niansēm.
Tirdzniecības īpašības
— |
Svaigas Fungo di Borgotaro sēnes Ar AĢIN Fungo di Borgotaro apzīmētajam produktam, ko tirgo svaigu, jābūt veselam, ar stingru kātiņu un cepurīti, bez zemes atliekām un svešķermeņiem. Ne vairāk kā 20 % no augļķermeņa subkutānās kārtas var būt ar bojājumiem, ko izraisījuši divspārņu kārtas insektu vai citu insektu kāpuri. Augļķermeņu virsai ir jābūt gludai, nesažuvušai, un mitruma saturs tajos nedrīkst būt augstāks par 90 % no kopējā svara vai tam jābūt īpašam svaram starp 0,8 un 1,1, un tajā nedrīkst būt mitruma zuduma dēļ radušos kroku. |
— |
Žāvētas Fungo di Borgotaro sēnes |
Lai Fungo di Borgotaro laistu tirdzniecībā žāvētā veidā, ir jāpiemēro tikai šādi kvalitātes apzīmējumi:
a. |
“extra”, produktam, kas atbilst šādam noformējumam un prasībām:
|
b. |
“speciali”, produktam, kas atbilst šādam noformējumam un prasībām:
|
c. |
“commerciali”, produktam, kas atbilst šādam noformējumam un prasībām:
|
3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)
–
3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)
–
3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā
Sēņu audzēšana un ievākšana ir jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.
Svaigie augļķermeņi pēc iespējas jānodala pēc sugas un jātirgo koka kastēs, priekšroku dodot dižskābarža vai kastaņas koksnei, ar šādiem izmēriem – 50 cm garums un 30 cm platums vai 25 cm × 30 cm; kastēm jābūt ar zemām sānu malām, lai augļķermeņus varētu izklāt vienā kārtā. Kaste jāaprīko ar tīkliņu, kuru iespējams aizzīmogot tā, lai, nepārplēšot zīmogu, tā saturu nevarētu izņemt.
Žāvētajam produktam jābūt iesaiņotam koka vai klūgu kastēs vai pakās, maisos vai keramikas vai terakotas traukos, pa 20, 50, 100 vai 200 gramiem žāvētā produkta, un tiem jāpiestiprina numurēts zīmogs. Žāvētā produkta iesaiņojums jāaizzīmogo tā, lai, nepārplēšot zīmogu, tā saturu nevarētu izņemt.
3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai
Uz svaigu vai žāvētu produktu kastēm vai iesaiņojuma ar vienāda izmēra drukātiem burtiem jānorāda apzīmējumi Fungo di Borgotaro un Indicazione geografica protetta un arī produkta logotips, Savienības simbols un iepakotāja uzņēmuma nosaukums, juridiskā adrese, adrese, kā arī jebkura papildinformācija, ja vien tai nav slavinošs vai patērētāju maldinošs raksturs attiecībā uz sēņu veidu un īpašībām.
Ar AĢIN Fungo di Borgotaro apzīmētā produkta logotips ir šāds:
.
4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija
Fungo di Borgotaro ražošanas apgabalā ietilpst Parmas provinces attiecīgās piemērotās Berceto, Borgotaro (Borgo Val di Taro), Albareto, Compiano, Tornolo un Bedonia pašvaldības teritorijas un Massa Carrara provinces Pontremoli un Zeri pašvaldības teritorijas.
5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu
5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika
Fungo di Borgotaro ražošanas apgabalam raksturīgs stipri izteikts klimatisko apstākļu viendabīgums, jo abās Apenīnu kalnu grēdas nogāzēs ir līdzīgs nokrišņu daudzums, arī gaisa temperatūra un temperatūras svārstības ir līdzīgas. Ģeoloģiskajā ziņā visam ražošanas apgabalam ir raksturīgas galvenokārt smilts augsnes ar nedaudziem māla augšņu apvidiem. Tādējādi arī augšņu profils ir viendabīgs attiecībā uz lietus ūdens aizturēšanu un pārvietošanos pa augsnes horizontiem, kas atrodas zem trūdvielu slāņa; tas nodrošina pietiekamu mitruma daudzumu pamežā – šis faktors ir ļoti svarīgs sēņu augšanai un jo īpaši četru Boletus ģints sugu augšanai.
Visam ražošanas apgabalam ir raksturīga kopīga sēņu ievākuma apsaimniekošana. Gandrīz pirms piecdesmit gadiem šajās teritorijās tika izveidotas aizsardzības zonas sēņu saglabāšanai un tika pieņemti vieni un tie paši noteikumi sēņu vākšanai; sēņotāju piekļuve šīm zonām ir ierobežota, nosakot sēņu lasīšanai konkrētas dienas un konkrētus ievācamos daudzumus, lai aizsargātu gan mežu, gan sēnes aizsargātu no pārmērīgas izmantošanas.
5.2. Produkta specifika
Visām sēņu sugām, uz kurām attiecas AĢIN Fungo di Borgotaro, ir raksturīga spēcīga un izteikta smarža, kurā nav jūtamas sīvuma un siena, lakricas un svaigas koksnes nianses. Arī žāvētas Fungo di Borgotaro saglabā savu svaigām sēnēm piemītošo smaržu, atšķirībā no citu apgabalu baravikām, kuras pēc izžāvēšanas zaudē šo organoleptisko iezīmi.
5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)
Gadsimtu gaitā Taro un Magra upes ieleju rajonā ir nepārtraukti augusi Fungo di Borgotaro reputācija; šis nosaukums ne tikai sarunvalodā, bet arī vietējā tirgū ir kļuvis par apzīmējumu vienai no vērtīgākajām sēnēm.
Pirmā liecība par Fungo di Borgotaro atrodama A.C. Cassio (1669–1760) darbā “Istoria di Borgo Val di Taro che riguarda insieme la mutazione dei domini in Italia e Lombardia sotto i Pontefici, i Re, gli Imperatori di occidente da Carlo Magno che come molte città si fecero Repubbliche” (“Borgo Val di Taro vēsture saistībā ar varas pārmaiņām Itālijā un Lombardijā rietumu pāvestu, karaļu un imperatoru valdīšanas laikā kopš Kārļa Lielā, un kā daudzas pilsētas kļuva par republiku”). Šajā darbā ir aprakstītas sēnes īpašības, ražošanas apgabals, kā arī šā produkta ievākšanas un izplatīšanas paražas. Vēl viena liecība par šīm sēnēm atrodama Ducato di Parma, Piacenza e Guastalla (Parmas, Pjačencas un Guastallas hercogistes) topogrāfiskajā vārdnīcā, ko sastādījis Lorenzo Molossi (Parma, 1832–1834), un 1893. gadā izdotajā D. Tommaso Grilli grāmatā “Manipolo di cognizioni con cenni storici di Albareto, di Borgotaro” (“Zināšanu apkopojums par Albareto un Borgotaro vēsturiskajiem apskatiem”), kurā aprakstītas šajā teritorijā veiktās darbības, un tiek skaidri norādīts uz šinī zonā izvērstās sēņu nozares lielo nozīmi, un sniegts tradicionālo sēņu vākšanas un apstrādes paņēmienu apraksts.
Īstu saimniecisko nozīmi Fungo di Borgotaro ieguva 19. gadsimta beigās, kad tika izveidoti pirmie uzņēmumi, kas uzsāka tirdzniecības un pārstrādes darbības, izmantojot žāvēšanas procesu.
19. gadsimta beigās šā produkta pārstrāde un tirdzniecība bija kļuvusi tik nozīmīga, ka tā varēja uzturēt plaukstošu eksportu, galvenokārt uz Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas valstīm. C. Bellini rakstā, kas 1933. gadā publicēts žurnālā Avvenire agricolo un ko asociācija “A. Emmanueli” atkārtoti izdevusi 1975. gadā, norāda uz nepieciešamību izveidot atļauju,t. s., “izcelsmes zīmola” lietošanai. Ņemot vērā sēņu nozares lielo nozīmi, Borgotaro pašvaldība 1928. gada beigās izdeva īpašus noteikumus, kuros noteica, ka tirdzniecībai ar sēnēm un jo īpaši ar žāvētām sēnēm atvēlētas divas dienas nedēļā.
Fungo di Borgotaro reputāciju uztur arī daudzie tūrisma ceļvežos un gastronomijai veltītos izdevumos publicētie raksti, kā arī ik gadus organizētie pasākumi. Rakstā “Alla scoperta del Fungo di Borgotaro” (“Atklājot Borgotaro beku”) (žurnāla Gustame 2009. gada septembra numurā, 88. – 89. lpp.) sniegts pilsētiņas Borgo Val di Taro apraksts un tās apkārtnē atrodošās ielejas, kas kļuvušas slavenas ar šīm sēnēm. Žurnālā Gustare l’Italia (2011. gada septembra numurā, 11. lpp.) vesela nodaļa veltīta Fungo di Borgotaro, tās ražošanas apgabalam, organoleptiskajām īpašībām un šo sēņu ražotāju apvienības ilgstošajiem pūliņiem, lai aizsargātu šo vērtīgo dabas velti. Turklāt Fungo di Borgotaro slava ir saistīta arī ar daudzu no citām Itālijas pusēm nākušu sēņotāju aizrautību, kuri sēņu vākšanas periodā dodas uz Taro ielejas rajona mežiem. Rakstā “Dalle Marche in cerca di porcini” (“No Markes baraviku meklējumos”), kas publicēts laikraksta Gazzetta di Parma2009. gada 17. oktobra numurā, stāstīts par Markes mikologu interesi par Fungo di Borgotaro un par Taro upes ielejas teritoriju.
Visbeidzot, kopš 1975. gada Borgo Val di Taro pašvaldībā katru gadu tiek organizēti Fungo di Borgotaro svētki.
Atsauce uz specifikācijas publikāciju
(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)
Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu iesniegšanas procedūru, AĢIN Fungo di Borgotaro specifikācijas grozījumu pieteikumu 2013. gada 11. jūlijā publicējot Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Itālijas Republikas Oficiālais Vēstnesis) 161. numurā.
Produkta specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama internetā šādā tīmekļa vietnē: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
vai
tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības politikas ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.
(3) Aizstāta ar regulu (ES) Nr. 1151/2012.
(4) Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.
25.4.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 122/12 |
Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām
(2014/C 122/05)
Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.
PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)
БЪЛГАРСКО РОЗОВО МАСЛО (BULGARSKO ROZOVO MASLO)
EK Nr.: BG-PGI-0005-01050 – 26.10.2012.
AĢIN ( X ) ACVN ( )
1. Nosaukums
Българско розово масло (Bulgarsko rozovo maslo)
2. Dalībvalsts vai trešā valsts
Bulgārija
3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts
3.1. Produkta veids
3.2. grupa. Ēteriskās eļļas
3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums
Българско розово масло ir ēteriskā eļļa, kas iegūta, ūdens tvaikos destilējot Damaskas rozes (Rosa damascena Mill) ziedus.
Ārējais izskats : dzidrs eļļains šķidrums.
Krāsa : dzeltena, dzeltenzaļa.
Smarža : rozei raksturīgs aromāts.
Fizikāli ķīmiskie parametri : Bulgārijas rožu eļļai (Българско розово масло) tiek noteikti ar gāzu hromatogrāfiju. Reprezentatīvās sastāvdaļas un identificētās īpašības, kas nosaka eļļas hromatogrammu, tajā ir šādās proporcijās:
Sastāvdaļas |
Saturs (%) |
ETANOLS |
nepārsniedz 3,0 |
LINALOLS |
1,0–3,0 |
FENILETILSPIRTS |
nepārsniedz 3,0 |
CITRONELOLS |
24,0–35,0 |
NEROLS |
5,0–12,0 |
GERANIOLS |
13,0–22,0 |
GERANILACETĀTS |
nepārsniedz 1,5 |
EIGENOLS |
nepārsniedz 2,5 |
METILEIGENOLS |
nepārsniedz 2,0 |
FARNESOLS |
vismaz 1,4 |
OGĻŪDEŅRAŽI: |
|
С17 (heptadekāns) |
1,0–2,5 |
С19 (nonadekāns) (3) |
8,0–15,0 |
С19 (nonadecēns) (4) |
2,0–5,0 |
С21 (heneikozāns) |
3,0–5,5 |
С23 (trikozāns) |
0,5–1,5 |
3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)
a) |
Damaskas roze (Rosa damascena Mill); |
svaigi rozes ziedi, kuros ir Rosa damascena Mill sugas auga ziedlapiņas un kauslapas, bez zariņiem, lapām vai pumpuriem, bez mehāniskiem piemaisījumiem (dubļiem, akmentiņiem);
b) |
ūdens. |
3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)
–
3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā
Rožu ziedu ievākšana parasti sākas maijā – vispirms laukos, kas atrodas aptuveni 300–400 m augstumā virs jūras līmeņa – un turpinās 20–25 dienas, kad rožu ziedi ir sasnieguši vajadzīgo gatavības pakāpi un kad tām ir 14–40 sarkani sārtu ziedlapiņu un raksturīgais patīkamais aromāts. Novākšana sākas aptuveni pulksten piecos vai sešos no rīta un turpinās līdz vienpadsmitiem vai divpadsmitiem dienā. Българско розово масло kvalitāti garantē noteiktas prasības ievērošana – rožu ziedi jāpārstrādā 10–15 stundu laikā pēc ievākšanas, lai saglabātos izejvielas svaigums un kvalitāte.
Tiklīdz rožu ziedi ir ievākti, tos nogādā destilētavās, kas darbojas visu diennakti bez pārtraukuma. Rožu ziedus šķiro, lai tos pārstrādātu tieši vai pirms destilācijas īslaicīgi uzglabātu ilgākais 15 stundas (ja laiks ir vēss un ziedu temperatūra nepārsniedz 20 °C) – atkarībā no to ievākšanas brīža.
Destilēšana: rožu ziedus ievieto destilatorā noteiktās proporcijās (100 kg uz 1 m3 tilpuma) un sajauc ar ūdeni (tilpuma attiecībās 1:4 vai 1:5); visu masu silda un pārstrādā, iedarbojoties ar tvaiku un ūdeni verdošā masā, ko automātiski maisa. Ar tvaiku ekstrahētās ēteriskās eļļas atdzesē, sašķidrina un satecina tvertnēs. Lai saražotu 1 kg ēteriskās eļļas, vajadzīgs aptuveni 3 500 kg rožu ziedu.
Destilācijas ūdeņu koncentrēšana: to veic destilācijas kolonnā, kura darbojas nepārtraukti un kurā sākotnējais destilāts tiek vairākkārt pārdestilēts.
Rožu eļļas separēšana, dehidratēšana un filtrēšana: ēterisko eļļu savāc “Florences traukos” (separēšana), atdala no mehāniskajiem piemaisījumiem un ūdens, uzsildot līdz 30 °С un filtrējot.
Maisīšana: tirdzniecībai paredzētās partijas sagatavo, sajaucot rožu eļļu, kas iegūta vienā un tajā pašā ražošanas iekārtā (maisījumi vienā uzņēmumā) vai kas iegūtas dažādās ražošanas iekārtās.
3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.
Uzglabā aizsargātās telpās, piemēram, seifos, 15 ± 5 °C temperatūrā, no tiešajiem saules stariem un siltuma avotiem pasargātā vietā karstumizturīgos stikla traukos, kuru ietilpība nepārsniedz 5 kg un kuri aizdarīti ar īpašiem aizbāžņiem, kas nepieļauj saskari ar gaisu, vai lakota alumīnija kannās.
Produktu transportē un fasē lakota alumīnija kannās vai “konkumos” (конкуми) (tradicionāli cilindriski trauki, kuru kaklu noslēdz ar korķa aizbāzni un metinātu metāla plāksni augšdaļā). Tradicionālos flakonus (конкуми) ietin baltā audeklā kopā ar tradicionālajiem piederumiem: trīskrāsu lentu un auklu ap flakona kaklu, kā arī garantijas sertifikātu. Iepakojuma vienību ietilpība ir dažāda: no 0,5 g līdz 5 kg. Tradicionālos traukus vai kannas transportē standarta koka kastēs, bīstamu preču transportēšanai sertificētās kastēs vai parastās izturīga gofrētā kartona kastēs, kuru neto svars nepārsniedz 10 kg.
3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai
–
4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija
Българско розово масло ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorija:
— Plovdivas (Пловдив) administratīvajā apgabalā– Брезово, Калояново, Карлово, Сопот, Стамболийски, Съединение un Хисаря,
— Staras Zagoras (Стара Загора) administratīvajā apgabalā– Братя Даскалови, Гурково, Казанлък, Мъглиж, Николаево, Павел баня un Стара Загора,
— Pazardžikas (Пазарджик) administratīvajā apgabalā– Белово, Брацигово, Пазарджик, Панагюрище, Пещера un Стрелча,
— Sofijas administratīvajā apgabalā– Ихтиман, Копривщица un Мирково.
5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu
5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika
Cilvēkfaktori un klimatiskie apstākļi
Damaskas rozes tradicionālais audzēšanas apgabals – Rožu ieleja (Розовата долина) – atrodas 370–625 m augstumā virs jūras līmeņa. Reģionam raksturīgas viegli smilšainas un caurlaidīgas meža brūnzemes augsnes, kā arī rožu kultūrai labvēlīgi klimatiskie apstākļi: maiga ziema ar gada vidējo temperatūru 10,6 °C, kas ļauj pumpuriem briest februārī, bet maijā un jūnijā valda stiprs mitrums, kurš nodrošina optimālus apstākļus lēnai un regulārai ziedēšanai ražas novākšanas laikā.
Vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori
Produkta Българско розово масло ražošana Rožu ielejas iedzīvotājiem ir specifiska tradicionāla nodarbe. Vairāk nekā 300 gadu ilgā laikā vietējie iedzīvotāji ir izkopuši īpašu zinātību pavairošanas materiāla attīstībā un rožu audzēšanā un ieviesuši nozarē tehnoloģiskus jauninājumus. Ražas ievākšana, kas ilgst 20–30 dienas, prasa īpašu kompetenci un izveicību: stundās pirms saullēkta un līdz rīta agrumam ievākti tiek vienīgi ziedi, kuriem ir atvērusies tikai viena ziedlapiņa, kopā ar kauslapām, nesavainojot stiebru vai zariņus. Neatvērušos pumpurus atstāj vēlākai novākšanai. Vienīgi pieredzējuši destilētāji ir pietiekami kvalificēti, lai noteiktu gan to, kurā brīdī rožu ziedi liekami destilācijas iekārtā, gan arī ziedu un ūdens daudzumu attiecību un destilācijai piemērotāko temperatūru. Šīs zināšanas tiek nodotas no paaudzes paaudzē un ļauj pastāvīgi uzlabot destilācijas tvertnes, kurās Българско розово масло tiek gatavots; tas garantē kvalitātes saglabāšanos.
5.2. Produkta specifika
Българско розово масло specifiskās un atšķirīgās īpašības ir tai raksturīgā aromāta nianšu bagātība, tās bāli dzeltenzaļā krāsa, tai piemītošās ļoti labās fiksatīvās īpašības, tās aromāta noturīgums un līdzsvarotais gaistošo savienojumu un ogļūdeņražu saturs.
Produkta Българско розово масло specifiskās ķīmiskās īpašības ir saistītas ar reģiona ģeogrāfiskajām īpatnībām un atšķir to no rožu eļļām, ko ražo citos pasaules reģionos, – citronelola saturs tajā ir 24–35 % (pretstatā 39–49 % eļļās, kas ražotas citviet pasaulē); citronelola un geraniola attiecība 1,1:2,5 (pretstatā attiecībai 2,3:4,8 eļļās, kas ražotas citviet pasaulē). Cita Българско розово масло specifiska iezīme ir daudzveidīgas un raksturīgas sastāvdaļas, piemēram, farnezols un geranilacetāts, kā arī niecīgs metileigenola saturs.
5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)
Българско розово масло specifika atkarīga no tādu faktoru kopuma, kuri saistīti ar ģeogrāfisko apgabalu. Tā kā rožu regulārā ziedēšana izskaidrojama ar klimatiskajiem apstākļiem, ražas apjomi un eļļas iznākums ir mēreno temperatūru (15–25 °C) un lielā relatīvā gaisa mitruma (vairāk par 60 %) rezultāts, kā arī diennakts temperatūru niecīgo svārstību un pietiekamā augšņu mitruma rezultāts. Šādi apstākļi nodrošina rozēm regulāru un pilnīgu ziedēšanu un liela daudzuma augstas kvalitātes rožu eļļas uzkrāšanos to ziedos. Lai ekstrahētu maksimāli daudz šo vērtīgo sastāvdaļu, Българско розово масло ražošanā izmantojamie tehniskie paņēmieni prasa, lai svaigi grieztie ziedi tiktu uzreiz pārstrādāti (pārstrādes process darbojas 24 stundas diennaktī); ar to izskaidrojams tas, ka destilētavas atrodas rožu lauku tiešā apkaimē.
Produkta Българско розово масло ražošana un attīstība aizsākās jau XVII gadsimtā, un to aprakstījis Dr. Kosjo Zarevs (Косьо Зарев) 2008. gadā izdotajā darbā ar nosaukumu “Bulgārijas rožkopība un tradicionālā kultūra” (“Българското розопроизводство и традиционната култура”). XVIII gadsimta nogalē un XIX gadsimta sākumā Българско розово масло iekaroja pasaules tirgus. Eiropas parfimērijas nozarē Bulgārija bija kļuvusi par galveno piegādātāju. Българско розово масло plaši izmantoja arī medicīnā, kur to uzskatīja par vērtīgu medikamentu, kā arī ēdienu gatavošanā – kā garšvielu.
Neilgi pēc jaunās Bulgārijas kņazistes nodibināšanas 1878. gadā tika pieņemti pirmie likumi Българско розово масло kvalitātes un tīrības pārvaldībai. 1906. gadā publicētajā grāmatā ar nosaukumu “Pirmā konference par rožu produktu nozari” (“Първа конференция върху Розовата индустрия”) rakstīts: “Pēc tam kad 1889. gadā bija pieņemts ministrijas rīkojums, ar kuru aizliedz ģerāniju importēšanu, Bulgārijas rožu eļļas cena uzreiz cēlās līdz neiedomājami augstam līmenim.”
Virknē vēstuļu, ko Bulgārijas ārlietu ministram adresējuši konsulāti un legācijas Ņujorkā (Amerikas Savienotajās Valstīs), Višī (Francijā) un Ziemeļpertā (Austrālijā), kā arī 1939.–1945. gada laikposma liecībās pausta liela komerciālā interese par Българско розово масло, arī Otrā Pasaules kara laikā. Kādā Bulgārijas Karalistes konsulāta 1939. gada 19. decembra vēstulē ministram, kurā vēl lietota bulgāru valodas vecā pareizrakstība, norādīts, ka “pašlaik Ņujorkā dzīvojošais inženieris ķīmiķis Viljams A. Hofmana kungs paziņojis, ka vēloties un varot izveidot regulāru Bulgārijas rožu eļļas tirdzniecību ar abām Pusēm ļoti labvēlīgiem nosacījumiem.” Ar 1941. gada 20. janvāra vēstuli ministrijas ekonomiskais padomnieks Dobreva kungs Bulgārijas Karalistes legācijā Višī norādījis “nosacījumus, ar kādiem Българско розово масло varētu pārdot okupētajā Francijā.” Citā vēstulē, kas datēta ar 1944. gada 24. februāri, ministrs informējis, ka “Българско розово масло cena turpmāk ir 5 000 Šveices franku par kilogramu.” Austrālijas uzņēmējsabiedrība East-West Trading Company savā 1945. gada 5. oktobra vēstulē paziņojusi: “Turklāt mums ir liela interese par Българско розово масло, un mēs vēlētos tās ražotājus pārstāvēt Austrālijā.”
Българско розово масло ir iemantojusi un saglabājusi starptautisku reputāciju, saņemot daudzi apbalvojumi izstādēs vai gadatirgos laikā no 1880. gada līdz mūsu dienām. Darba “Rožu produkcijas ražošana un Bulgārijas tradicionālā kultūra” nodaļā “Bulgārijas rožu eļļai piešķirtās balvas” Kosjo Zarevs raksta: “Bulgārijas rožu eļļas augstā kvalitāte ir par iemeslu desmitiem medaļu un apbalvojumu, ko tās ražotāji izpelnījušies daudzās tirdzniecības izstādēs un gadatirgos.” Produkta Българско розово масло Bulgārijas ražošanas un tirdzniecības uzņēmumi ir ieguvuši zelta, sudraba un bronzas medaļas XIX gadsimta nogales un XX gadsimta sākuma izstādēs ārvalstīs, it īpaši Vīnē (1873), Filadelfijā (1876), Čikāgā (1895), à Grasā (1902), Parīzē un Antverpenē (1894), kā arī Amsterdamā, Lježā, Milānā un Londonā. Grāmatā minētas arī produktam Българско розово масло piešķirtās balvas Bulgārijā, Plovdivas izstādē un Trešajā starptautiskajā ēterisko eļļu kongresā 1968. gadā.
Българско розово масло ražošanas trīssimtgades atzīmēšanai Bulgārijā 1964. gadā notika svinības, kuru laikā Bulgārijas Tirdzniecības kamera piešķīra zelta medaļas un apbalvojumus organizācijām, kas bija devušas ieguldījumu nozares attīstībā. Kopš 1903. gada katru gadu ražas novākšanas laikā tiek rīkots tradicionālais Rozes festivāls. Tajā atveido rožu novākšanas un produkta destilācijas norisi.
Pirms Otrā pasaules kara Българско розово масло apmierināja rožu eļļa pieprasījumu pasaulē 70–90 % apmērā. Šodien ikgadējais produkcijas apjoms – 1,5–2 tonnas gadā – galvenokārt ir paredzēts eksportam un apmierina pasaules pieprasījumu 40–50 % apmērā (saskaņā ar Kazanlukas (Казанлък) Rožu un ēterisko eļļu augu kultūras institūta ziņojumu, kas publicēts sakarā ar zinātnes aprindu 2007. gada 2. jūlija jubilejas svinībām).
1994. gadā Българско розово масло ierakstīta Bulgārijas Valsts patentu biroja reģistrā ar numuru 052-01 kā produkts ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu.
Atsauce uz specifikācijas publikāciju
(Regulas (EK) Nr. 510/2006* 5. panta 7. punkts) (5)
http://www.mzh.government.bg/MZH/bg/ShortLinks/ZashiteniNaimenovania/Zaiavlenie.aspx
(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.
(3) Piesātinātais ogļūdeņradis, kura ķīmiskā formula ir CH3(CH2)17CH3.
(4) Nepiesātinātais ogļūdeņradis (kura molekulā ir viena vai vairākas dubultsaites) un kura ķīmiskā formula ir CH3(CH2)16CH=CH2.
(5) Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.