ISSN 1977-0952 doi:10.3000/19770952.C_2012.286.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Informācija un paziņojumi |
55. sējums |
Paziņojums Nr. |
Saturs |
Lappuse |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
|
|
IETEIKUMI |
|
|
Eiropas Centrālā banka |
|
2012/C 286/01 |
||
|
III Sagatavošanā esoši tiesību akti |
|
|
EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
|
|
Eiropas Sistēmisko risku kolēģija |
|
2012/C 286/11 |
||
|
IV Paziņojumi |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2012/C 286/12 |
||
|
Revīzijas palāta |
|
2012/C 286/13 |
||
|
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
2012/C 286/14 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu |
|
2012/C 286/15 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu |
|
|
V Atzinumi |
|
|
ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2012/C 286/16 |
||
|
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2012/C 286/17 |
Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru ( 1 ) |
|
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi
IETEIKUMI
Eiropas Centrālā banka
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/1 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
(2012. gada 14. septembris)
Eiropas Savienības Padomei par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējo revidentu
(ECB/2012/20)
2012/C 286/01
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Centrālās bankas (ECB) un nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
(2) |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland pašreizējā ārējā revidenta pilnvaras beidzās pēc 2011. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2012. finanšu gadā. |
(3) |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland par savu ārējo revidentu 2012.–2016. finanšu gadā ir izvēlējusies RSM Farrell Grant Sparks, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
Tiek ieteikts par Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland ārējo revidentu 2012.–2016. finanšu gadā iecelt RSM Farrell Grant Sparks.
Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 14. septembrī
ECB prezidents
Mario DRAGHI
II Informācija
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Eiropas Komisija
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/2 |
Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu
Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/02
Lēmuma pieņemšanas datums |
30.7.2012. |
||||||
Atbalsts Nr. |
SA.35144 (12/N) |
||||||
Dalībvalsts |
Ungārija |
||||||
Reģions |
— |
— |
|||||
Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) |
Prolongation of Hungarian Liquidity scheme for banks |
||||||
Juridiskais pamats |
Article 44 (Chapter VII) of Act CXCIV of 2011 on the Stability of Hungarian Economy |
||||||
Pasākuma veids |
Shēma |
— |
|||||
Mērķis |
Līdzekļi būtisku tautsaimniecības problēmu risināšanai |
||||||
Atbalsta veids |
Atvieglotie aizdevumi |
||||||
Budžets |
Kopējais budžets: HUF 11 008 000 (miljonos) |
||||||
Atbalsta intensitāte |
— |
||||||
Atbalsta ilgums |
30.7.2012.–31.12.2012. |
||||||
Tautsaimniecības nozares |
Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu |
||||||
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese |
|
||||||
Cita informācija |
— |
Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):
http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm
Lēmuma pieņemšanas datums |
30.7.2012. |
||||||
Atbalsts Nr. |
SA.35145 (12/N) |
||||||
Dalībvalsts |
Ungārija |
||||||
Reģions |
— |
— |
|||||
Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) |
Prolongation of the Hungarian bank support scheme |
||||||
Juridiskais pamats |
Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System |
||||||
Pasākuma veids |
Shēma |
— |
|||||
Mērķis |
Līdzekļi būtisku tautsaimniecības problēmu risināšanai |
||||||
Atbalsta veids |
Citi |
||||||
Budžets |
Kopējais budžets: HUF 300 000 (miljonos) |
||||||
Atbalsta intensitāte |
— |
||||||
Atbalsta ilgums |
30.7.2012.–31.12.2012. |
||||||
Tautsaimniecības nozares |
Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu |
||||||
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese |
|
||||||
Cita informācija |
— |
Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):
http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/4 |
Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu
Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/03
Lēmuma pieņemšanas datums |
27.6.2012. |
||||
Atbalsta Nr. |
SA.33994 (11/N) |
||||
Dalībvalsts |
Vācija |
||||
Reģions |
Brandenburg |
||||
Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) |
BFB II (3. Änderung) |
||||
Juridiskais pamats |
Haushaltsordnung des Landes Brandenburg mit den zugehörigen Verwaltungsvorschriften vom 21. April 1999 |
||||
Pasākuma veids |
Atbalsta shēma |
||||
Mērķis |
Riska kapitāls |
||||
Atbalsta veids |
Riska kapitāla nodrošināšana |
||||
Budžets |
Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 30 milj. |
||||
Atbalsta intensitāte |
— |
||||
Atbalsta ilgums |
Līdz 31.12.2013. |
||||
Tautsaimniecības nozares |
Visas nozares |
||||
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese |
|
||||
Cita informācija |
— |
Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):
http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm
Lēmuma pieņemšanas datums |
18.6.2012. |
|||||
Atbalsta Nr. |
SA.34168 (12/N) |
|||||
Dalībvalsts |
Spānija |
|||||
Reģions |
Comunidad Autónoma Euskera |
|||||
Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) |
Ayudas a la producción editorial de carácter literario en el País Vasco |
|||||
Juridiskais pamats |
Orden 2012 de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de ayudas a la producción editorial de carácter literario en euskera |
|||||
Pasākuma veids |
Atbalsta shēma |
|||||
Mērķis |
Kultūras veicināšana |
|||||
Atbalsta veids |
Tiešā dotācija |
|||||
Budžets |
|
|||||
Atbalsta intensitāte |
70 % |
|||||
Atbalsta ilgums |
līdz 31.12.2014. |
|||||
Tautsaimniecības nozares |
Plašsaziņas līdzekļi |
|||||
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese |
|
|||||
Cita informācija |
— |
Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):
http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/6 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/04
Komisija 2012. gada 16. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:
— |
Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6490. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/6 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.6560 – EQT VI/BSN Medical)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/05
Komisija 2012. gada 7. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:
— |
Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6560. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/7 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.5979 – KGHM/Tauron Wytwarzanie/JV)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/06
Komisija 2012. gada 23. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:
— |
Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M5979. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/7 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.6628 – Třinecké Železárny/ŽDB Drátovna)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/07
Komisija 2012. gada 4. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:
— |
Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6628. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/8 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.6678 – Procter & Gamble/Arbora)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/08
Komisija 2012. gada 27. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:
— |
Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6678. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
Eiropas Sistēmisko risku kolēģija
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/9 |
EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS KONSULTĀCIJA
(2012. gada 31. jūlijs)
iesniegta Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem 10. panta 4. punktu saistībā ar nefinanšu sabiedrību darījumiem ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem
(ESRK/2012/2)
2012/C 286/09
1. Juridiskais pamats
1.1. |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulas (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) 10. panta 4. punkts nosaka, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) jāapspriežas ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un citām attiecīgām iestādēm par regulatīvo tehnisko standartu projektu izstrādi, precizējot: a) kritērijus, kas ļauj noteikt, kuri ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi objektīvi mērāmā veidā mazina riskus, kas tieši saistīti ar 10. panta 3. punktā minēto komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldību; un b) tīrvērtes (klīringa) sliekšņu vērtības, kuras pārsniedzot, nefinanšu sabiedrībām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērte turpmāk jāveic ar centrālo darījuma partneru (CCP) starpniecību un kuras nosaka, ņemot vērā katra darījuma partnera tīro pozīciju un riska pozīciju summas sistēmisko nozīmību katrai ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasei. |
1.2. |
2012. gada 26. jūnijā ESRK saņēma no EVTI lūgumu sniegt konsultāciju par iepriekš minētajiem jautājumiem, atsaucoties uz 2012. gada 25. jūnijā publicēto EVTI apspriešanās dokumentu (2). |
1.3. |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (3) 3. panta 2. punkta b) un g) apakšpunktu un 4. panta 2. punktu ESRK Valde apstiprinājusi šo Konsultāciju, kas publicēta atbilstoši Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 20. janvāra Lēmuma ESRK/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (4), 30. pantam. |
2. Ekonomiskais konteksts
2.1. |
Nefinanšu sabiedrības izmanto ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus galvenokārt, lai ierobežotu riskus saistībā ar komercdarbībām vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbībām. Nosakot tīrvērtes slieksni, principā jānodrošina šādu politikas mērķu sasniegšana.
|
2.2. |
Vairākos tirgus segmentos, piemēram, preču tirgos, kuros agrāk galvenokārt darbojās nefinanšu sabiedrības, par dominējošo kļuvis ārpusbiržas atvasināto instrumentu pielietojums spekulatīvos, ieguldījumu vai tirdzniecības nolūkos. Šādu situāciju daļēji izraisījusi finanšu institūciju ienākšana šajos tirgos jeb tā dēvētais finansializācijas process. Tāpēc nepieciešama piesardzīga pieeja riskiem, ko rada nefinanšu sabiedrību darījumi ar atvasinātajiem instrumentiem. |
2.3. |
Komercdarbību un finanšu līdzekļu pārvaldības darbības jādefinē cik vien iespējams detalizēti un objektīvi, neradot dažādu interpretāciju vai arbitrāžas iespējas, jo atbilstība vai neatbilstība šai definīcijai var radīt būtiskas sekas. |
2.4. |
Pēc detalizētas analīzes veikšanas (5) ESRK piedāvā tīrvērtes sliekšņu aprēķinu, izmantojot divpakāpju pieeju, kas vērsta uz tirgus integritātes aizsardzību un tirgus caurredzamības nodrošināšanu, nevis uz atsevišķu vienotā tirgus dalībnieku aizsardzību. Tās mērķis ir arī panākt, lai pienācīgi tiktu apsvērti ar nefinanšu sabiedrību turējumā esošajiem atvasinātajiem instrumentiem saistītie riski. |
2.5. |
Atvasinātie instrumenti, kas tiek turēti komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību kontekstā, nav bezriska instrumenti, jo, pienācīgi nenosakot to cenu, riska ierobežošana var būt neefektīva un pārmērīga, kas var izraisīt sistēmiskas sekas. |
2.6. |
No makrouzraudzības viedokļa ir labāk, ja nefinanšu sabiedrības veic to turējumā esošo atvasināto instrumentu tīrvērti ar CCP starpniecību, maksājot nodrošinājumu, nevis saņem līdzīgu pakalpojumu no bankas, kurai maksā komisijas maksu. Pastāv risks, ka banku komisijās, kas pēc būtības ir resursi, kuri aizplūst no nefinanšu sabiedrības, var netikt pienācīgi ietverta riska cena (gan no bankas, gan no nefinanšu sabiedrības viedokļa). |
3. Definīcijas
Komercdarbību un finanšu līdzekļu pārvaldības darbību definīcija
3.1. |
ESRK atzinīgi vērtē EVTI paveikto darbu, izstrādājot komercdarbību un finanšu līdzekļu pārvaldības darbību definīciju, un pamatā piekrīt šā darba rezultātiem, norādot, ka jāņem vērā tālākminētie punkti. |
3.2. |
Nefinanšu sabiedrību komercdarbības jāattiecina uz konkrētiem bilances posteņiem un, konkrētāk, uz nefinanšu sabiedrības pamatdarbību, t.i., krājumiem, debitoru parādiem, kreditoru parādiem un pamatlīdzekļiem. Komercdarbību definīcijā jāietver kapitālo izdevumu un darbības izdevumu jēdziens, jo, izmantojot komercdarbību definīcijā tikai atsauces uz Starptautisko finanšu pārskatu standartiem, var netikt sasniegts optimālais rezultāts. Ar nefinanšu sabiedrības komercdarbībām saistīto atvasināto instrumentu maksimālajam apjomam jāatbilst krājumu, debitoru parādu, kreditoru parādu un pamatlīdzekļu uzskaites vērtībai bilancē. |
3.3. |
Līdzekļu pārvaldības darbību definīcijā jāizmanto atsauce uz nefinanšu sabiedrības naudas plūsmas pārskatu, nosakot, ka šādas darbības nedrīkst pārsniegt nefinanšu sabiedrības finansēšanas darbības naudas plūsmas, kas radušās attiecīgā gada laikā. |
Tīrvērtes sliekšņu definīcija
3.4. |
ESRK atzinīgi vērtē EVTI paveikto darbu, izstrādājot tīrvērtes sliekšņu definīciju, norādot, ka jāņem vērā tālāk minētie punkti. |
3.5. |
Nefinanšu sabiedrībām noteiktajiem sākotnēji zemajiem tīrvērtes sliekšņiem jābalstās uz skaidriem makrouzraudzības principiem, nodrošinot iespēju nākotnē tos pārskatīt un nepieciešamības gadījumā paaugstināt. |
3.6. |
Jāatrod pareizais līdzsvars starp nepieciešamību pēc komplicētiem aprēķiniem tīrvērtes sliekšņu noteikšanai un ar nefinanšu sabiedrību turējumā esošajiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem saistīto risku pienācīgu novēršanu. |
3.7. |
Jādefinē ierobežots skaits ārpusbiržas atvasināto instrumentu klašu, kurām jānosaka atšķirīgas prasības saistībā ar tīrvērtes sliekšņiem. |
3.8. |
Tīrvērtes sliekšņus nedrīkst definēt atsevišķi katram darījuma partnerim, jo tas palielinātu režīma komplicētību, nenodrošinot būtiskas priekšrocības. |
3.9. |
Definējot tīrvērtes sliekšņus, labāk izmantot bruto tirgus vērtības nevis nominālvērtības, jo tā iespējams radīt precīzāku priekšstatu par nefinanšu sabiedrības turējumā esošo atvasināto instrumentu tirgus vērtību un attiecīgi nodrošināt atbilstošāku pieeju riskam, ko šie atvasinātie instrumenti rada sistēmai. Jānosaka fiksēts tīrvērtes sliekšņu aprēķināšanas biežums, nodrošinot iespēju atbildīgajām iestādēm finanšu krīžu laikā šo biežumu palielināt. |
3.10. |
Tīrvērtes slieksni atsevišķām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm nosaka šādi (veicot kalibrēšanu saskaņā ar 4. sadaļā aprakstīto divpakāpju pieeju).
|
4. Tīrvērtes sliekšņa kalibrēšana divpakāpju pieejas ietvaros
Divpakāpju pieeja jāīsteno šādi:
a) |
Nefinanšu sabiedrības jāiedala divās apakšgrupās, vadoties pēc šādiem kritērijiem:
|
b) |
Nefinanšu sabiedrībām, kurām a) apakšpunktā noteiktā vērtība pārsniedz 0,03, atsevišķām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm jāpiemēro šādi sliekšņi: ![]()
|
c) |
Nefinanšu sabiedrībām, kurām a) apakšpunktā noteiktā vērtība nepārsniedz 0,03, atsevišķām ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasēm jāpiemēro šādi sliekšņi: ![]()
|
d) |
Nefinanšu sabiedrībām, kurām a) apakšpunktā norādītā vērtība pārsniedz 0,03, jāpiemēro šādi kā absolūti lielumi noteikti sliekšņi: NCNTFD (x) > ε'
|
e) |
Nefinanšu sabiedrībām, kurām a) apakšpunktā norādītā vērtība nepārsniedz 0,03, jāpiemēro šādi kā absolūti lielumi noteikti sliekšņi: NCNTFD (x) > γ'
|
Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 31. jūlijā
ESRK priekšsēdētājs
Mario DRAGHI
(1) OV L 201, 27.7.2012., 21. lpp.
(2) EVTI apspriešanās dokuments Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories (“Tehnisko standartu projekts Regulai par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, CCP un darījumu reģistriem”; publicēts EVTI interneta vietnē http://www.esma.europa.eu).
(3) OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.
(4) OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.
(5) Sk. ESRK atbildi Macro-prudential stance on the use of OTC derivatives by non-financial corporations in response to a consultation by ESMA based on Article 10 of the EMIR Regulation (“Makrouzraudzības nostāja par nefinanšu sabiedrību darbībām ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem saistībā ar EVTI apspriešanos, pamatojoties uz EMIR Regulas 10. pantu”), kas publicēta ESRK interneta vietnē (http://www.esrb.europa.eu).
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/13 |
EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS KONSULTĀCIJA
(2012. gada 31. jūlijs)
iesniegta Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem 46. panta 3. punktu par CCP sniegtā nodrošinājuma atbilstību
(ESRK/2012/3)
2012/C 286/10
1. Juridiskais pamats
1.1. |
Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulas (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) 46. panta 3. punkts nosaka, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) jāapspriežas ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un citām attiecīgām iestādēm par regulatīvo tehnisko standartu projektu izstrādi attiecībā uz atbilstošu nodrošinājumu centrālajiem darījumu partneriem (CCP). Konsultācija īpaši attiecas uz šādiem trijiem jautājumiem: a) atbilstoša nodrošinājuma veidi, kas būtu uzskatāmi par ļoti likvīdiem; b) aktīvu vērtībai piemērojamie diskonti un c) nosacījumi, ar kādiem CCP var pieņemt komercbankas garantijas kā nodrošinājumu. |
1.2. |
2012. gada 26. jūnijā ESRK saņēma no EVTI lūgumu sniegt konsultāciju par iepriekšminētajiem jautājumiem, atsaucoties uz 2012. gada 25. jūnijā publicēto EVTI apspriešanās dokumentu (2). |
1.3. |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (3) 3. panta 2. punkta b) un g) apakšpunktu un 4. panta 2. punktu ESRK Valde apstiprinājusi šo konsultāciju, kas publicēta atbilstoši Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 20. janvāra Lēmuma ESRB/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (4), 30. pantam. |
1.4. |
ESRK pilnvaras, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1092/2010 3. panta 1. punktā, ietver finanšu sistēmas makrouzraudzību atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1092/2010 2. panta b) apakšpunktam (5), tas attiecas arī uz tādām finanšu sistēmas infrastruktūrām kā CCP un to uzdevumiem finanšu sistēmā. |
2. Ekonomiskais konteksts
2.1. |
CCP ir būtiski finanšu sistēmas elementi un to nozīme palielināsies, īstenojot 2009. gada G20 valstu Pitsburgas sanāksmē apstiprināto iniciatīvu centralizēti veikt visu standartizēto atvasināto finanšu instrumentu ārpusbiržas darījumu (OTC) tīrvērti. Sagatavojot tiesību aktus, jāņem vērā procikliskuma apsvērumi saistībā ar makrouzraudzību. ESRK uzskata, ka procikliskuma jautājums attiecināms ne tikai uz tiešo ietekmi uz pašu CCP elastību, bet arī uz CCP darbības ietekmi uz plašāku finanšu sistēmu. |
2.2. |
Nodrošinājumam piemērojamo diskontu un drošības iemaksu iespējamais izmantojums makrouzraudzības mērķiem ir būtisks aspekts; ESRK aicina kompetentās makrouzraudzības iestādes to apsvērt saistībā ar pirmo plānoto Eiropas Tirgus infrastruktūras regulas (ETIR) pārskatīšanu. |
2.3. |
ESRK atzīst, ka, lai gan jāpieliek visas pūles, lai novērstu procikliskumu, tādējādi nedrīkst apdraudēt CCP elastību. |
3. Nodrošinājuma veidi, kas uzskatāmi par ļoti likvīdiem
3.1. |
Norādes par emitenta mītnes valsti jāsvītro no zema kredītriska prasībām, jo šis risks parasti jau ņemts vērā emitenta kredītriska novērtējumā. |
3.2. |
CCP jābūt lielā mērā pārliecinātiem, ka:
|
3.3. |
CCP jābūt attiecīgām juridiskajām un darbības garantijām, lai nodrošinātu pārrobežu nodrošinājuma savlaicīgu izmantošanu. |
3.4. |
Tīrvērtes dalībnieku sniegtā nodrošinājuma pieņemšanai jāpiemēro šādi piesardzības pasākumi:
|
3.5. |
Koncentrācijas ierobežojumi jānosaka saistībā ar nodrošinājuma pūlu, jo, pasliktinoties diversifikācijas iespējām, arvien sarūk atbilstoša nodrošinājuma klāsts. |
3.6. |
Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un tirgus prognozējamību, tiesību aktos jānosaka CCP spēja atkārtoti izmantot vai pieņemt vairākkārtēji izmantotu nodrošinājumu, ņemot vērā tā spēcīgo ietekmi attiecībā uz makrouzraudzību. |
3.7. |
CCP nodrošinājuma atbilstībai un izmantojumam jāpiemēro caurredzamības prasības, lai nodrošinātu, ka pārraudzības iestādes var kontrolēt tirgus darbību un ieķīlāta nodrošinājuma risku sadalījumu. |
3.8. |
Tiesību akti par nodrošinājuma atbilstību piesardzīgi jāpiemēro un bieži jāpārskata, lai rūpīgi izsvērtu sistēmisko risku. |
4. Nodrošinājumam piemērojamie diskonti
4.1. |
Diskonti jānosaka un jādefinē piesardzīgi un konservatīvi, lai aizsargātu CCP un ierobežotu procikliskuma ietekmi. |
4.2. |
No finanšu stabilitātes viedokļa vēlams ierobežot CCP nodrošinājuma atbilstības kritēriju un diskontu procikliskās pārmaiņas. Diskontu piemērošanas kārtība jānosaka tādējādi, lai samazinātu strauju un būtisku kāpumu tirgus spriedzes apstākļos. |
4.3. |
Jānosaka caurredzamas un paredzamas procedūras diskontu koriģēšanai, reaģējot uz mainīgiem tirgus apstākļiem. |
4.4. |
Atbilstoši Finanšu stabilitātes padomes (FSP) principiem, kurus apstiprināja 2012. gada G20 valstu sanāksmē Mehiko, jānovērš automātiska kredītreitingu aģentūru reitingu izmantošana (6). |
4.5. |
Jānosaka prasība CCP pierādīt kompetentajai iestādei, ka novērsti visi automātiskie mehānismi, lai mazinātu procikliskuma ietekmi. Likumdošana jāsaskaņo ar FSP principiem, lai samazinātu iestāžu un finanšu iestāžu paļaušanos uz ārējiem reitingiem. |
5. Nosacījumi, saskaņā ar kuriem komercbanku garantijas var pieņemt kā nodrošinājumu
5.1. |
Tiesību aktos jādefinē uzticama persona tāda nodrošinājuma turēšanai, kas nodrošina komercbanku garantijas. |
5.2. |
Komercbanku garantijām izmantošanai jānosaka ierobežojumi un zemāks koncentrācijas rādītājs, nekā attiecībā uz pārējo atbilstošo nodrošinājumu. |
Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 31. jūlijā
ESRK priekšsēdētājs
Mario DRAGHI
(1) OV L 201, 27.7.2012., 39. lpp.
(2) EVTI apspriešanās dokuments Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories (“Tehnisko standartu projekts Regulai par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, CCP un darījumu reģistriem”; publicēts EVTI interneta vietnē http://www.esma.europa.eu).
(3) OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.
(4) OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.
(5) 2. panta b) apakšpunktā noteikts, ka “finanšu sistēma” ir visas finanšu iestādes, tirgi, produkti un tirgus infrastruktūras.
(6) FSP, Principles for reducing reliance on CRA ratings, (“Principi, lai samazinātu iestāžu un finanšu iestāžu paļaušanos uz ārējiem reitingiem”), 2010. gada 27. oktobris, īpaši III.4. princips; sk. FSP interneta vietni http://www.financialstabilityboard.org
III Sagatavošanā esoši tiesību akti
EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA
Eiropas Sistēmisko risku kolēģija
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/16 |
EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
(2012. gada 13. jūlijs),
ar ko Eiropas Sistēmisko risku kolēģijā ievieš datu aizsardzības noteikumus
(ESRK/2012/1)
2012/C 286/11
EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
ņemot vērā 16. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (1) un jo īpaši tās 24. panta 8. punktu, kā arī tās pielikumu,
apspriedusies ar Eiropas datu aizsardzības uzraugu (EDAU),
tā kā:
(1) |
Regula (EK) Nr. 45/2001 nosaka principus un noteikumus, ko piemēro visām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, un nosaka, ka katrai Savienības iestādei un struktūrai jāieceļ datu aizsardzības inspektors (DAI). |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. panta 8. punktu katrai Savienības iestādei un struktūrai attiecībā uz DAI jāpieņem turpmākās ieviešanas normas atbilstoši minētās regulas pielikumam. |
(3) |
Jāiekļauj arī noteikumi, kas attiecas uz kontrolieriem un datu aizsardzības koordinatoriem, kuru uzdevumi un pienākumi saistīti ar DAI, kā arī noteikumi attiecībā uz datu subjektu tiesībām, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. IEDAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets un piemērošanas joma
Šis lēmums nosaka noteikumus saistībā ar:
a) |
Eiropas Sistēmiskā riska kolēģijas (ESRK) DAI iecelšanu un statusu, ka arī DAI uzdevumiem, pienākumiem un pilnvarām; |
b) |
kontrolieru un datu aizsardzības koordinatoru funkcijām, uzdevumiem un pienākumiem; |
c) |
datu subjektu tiesību realizāciju. |
2. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“kontrolieris” ir vadītājs, kas atbild par organizatorisko vienību, kura nosaka personas datu apstrādes mērķus un līdzekļus; |
b) |
“datu aizsardzības koordinators” ir darbinieks, kas kontrolierim palīdz pildīt datu aizsardzības pienākumus. Šī persona ir lietvedības speciālists. |
2. IEDAĻA
DATU AIZSARDZĪBAS INSPEKTORS
3. pants
Iecelšana, statuss un organizatoriskie jautājumi
1. ESRK Valde:
a) |
ieceļ DAI, kas ir pietiekami pieredzējis, lai atbilstu Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. panta prasībām; |
b) |
nosaka divus līdz piecus gadus ilgu DAI amata pilnvaru laiku. |
2. ESRK Valde nodrošina, ka DAI var neatkarīgi pildīt DAI uzdevumus un pienākumus. Neierobežojot šo neatkarību, pirms DAI uzdevumu un pienākumu izpildes novērtēšanas viņa darba vērtētāji apspriežas ar EDAU.
3. Attiecīgie kontrolieri nodrošina, ka DAI tiek bez kavēšanās informēts:
a) |
par notikumiem, kam ir ietekme uz datu aizsardzību vai kam šāda ietekme varētu būt; un |
b) |
par kontaktiem starp ESRK un citām personām saistībā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanu, īpaši kontaktiem ar EDAU. |
4. ESRK Valde var iecelt DAI vietnieku, uz kuru attiecas Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. panta 1., 2. un 6. punkts. DAI vietnieks atbalsta DAI viņa uzdevumu un pienākumu izpildē un DAI prombūtnē viņu aizstāj.
5. Darbinieki, kas sniedz atbalstu DAI saistībā ar datu aizsardzības jautājumiem, rīkojas vienīgi saskaņā ar DAI norādījumiem.
6. Ar EDAU piekrišanu DAI var atbrīvot no amata, ja tas vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi DAI uzdevumu un pienākumu izpildei.
4. pants
DAI uzdevumi un pienākumi
Veicot Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. pantā un tās pielikumā noteiktos uzdevumus, DAI, ņemot vērā ESRK Sekretariāta palīdzību, pilda šādus pienākumus:
a) |
palielina informētību par datu aizsardzības jautājumiem un veicina datu aizsardzības kultūras veidošanos ESRK; |
b) |
sniedz padomus ESRK Valdei, Koordinācijas komitejai, Sekretariātam, kontrolieriem un datu aizsardzības koordinatoriem par datu aizsardzības noteikumu piemērošanu ESRK. ESRK Valde, Koordinācijas komiteja, Sekretariāts attiecīgais kontrolieris vai jebkura persona var apspriesties ar DAI par jautājumiem, kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 45/2001 interpretāciju vai piemērošanu; |
c) |
sadarbojas ar EDAU pēc tā lūgumu vai pēc savas iniciatīvas un atbild uz EDAU lūgumiem ESRK DAI; |
d) |
nosaka, vai datu apstrādes darbība var radīt riskus Regulas (EK) Nr. 45/2001 izpratnē un tādēļ ir iepriekš pārbaudāma. Vajadzības gadījumā DAI apspriežas ar kontrolieri. Ja ir šaubas par iepriekšējas pārbaudes vajadzību, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. panta 3. punktu apspriežas ar EDAU; |
e) |
DAI pēc savas iniciatīvas vai pēc ESRK Valdes, Koordinācijas komitejas, Sekretariāta vai jebkuras personas lūguma var izmeklēt notikumus un jautājumus, kas tieši saistīti ar DAI uzdevumiem un pienākumiem, un ziņot par rezultātu personai, kura lūdza veikt izmeklēšanu. DAI jautājumus un faktus vērtē objektīvi, ņemot vērā datu subjektu tiesības. JA DAI to uzskata par vajadzīgu, DAI attiecīgi informē pārējās iesaistītās personas. Ja lūguma paudējs ir fiziska persona vai lūguma paudējs rīkojas tās vārdā, DAI ciktāl iespējams nodrošina, ka lūgums paliek konfidenciāls, ja vien attiecīgais datu subjekts nedod nepārprotamu piekrišanu rīkoties citādi; |
f) |
sadarbojas ar citu Savienības iestāžu un struktūru DAI, jo īpaši apmainoties ar pieredzi un zināšanām, kā arī pārstāvot ESRK diskusijās, izņemot tiesas prāvās, kas saistītas ar datu aizsardzības jautājumiem, un |
g) |
ESRK Valdei un EDAU iesniedz gada darba plānu un gada pārskatu par DAI aktivitātēm. |
5. pants
DAI pilnvaras
1. DAI drīkst:
a) |
lūgt ESRK Sekretariātam sniegt atzinumu par jautājumiem, kas saistīti ar DAI uzdevumiem un pienākumiem; |
b) |
sniegt atzinumu par jau notiekošu vai ierosinātu datu apstrādes darbību likumību vai citiem jautājumiem saistībā ar datu apstrādes darbību paziņošanu; |
c) |
ziņot ESRK Sekretariāta vadītājam par gadījumiem, kuros darbinieki nav ievērojuši no Regulas (EK) Nr. 45/2001 izrietošos pienākumus; |
d) |
jebkurā brīdī piekļūt datiem, kas veido personas datu apstrādes operāciju saturu, kā arī visiem birojiem, datu apstrādes iekārtām un datu nesējiem; |
e) |
tikt iesaistīts katru reizi, kad ESRK izstrādā iekšējos noteikumus attiecībā uz personas datu aizsardzību; |
f) |
glabāt anonīmu sarakstu, kurā uzskaitīti datu subjektu rakstiskie lūgumi saistībā ar to tiesību realizāciju; un |
g) |
veikt citus Regulas (EK) Nr. 45/2001 pielikumā norādītos uzdevumus. |
2. Neierobežojot kontrolieru uzdevumus un pienākumus, DAI ir paraksta tiesības attiecība uz korespondenci, ko DAI sagatavojis savu pilnvaru robežās.
3. IEDAĻA
KONTROLIERI UN DATU AIZSARDZĪBAS KOORDINATORI
6. pants
Kontrolieru un datu aizsardzības koordinatoru uzdevumi un pienākumi
1. Kontrolieri nodrošina, ka to atbildības jomas ietvaros veiktās personas datu apstrādes operācijas atbilst Regulai (EK) Nr. 45/2001.
2. Pildot pienākumu palīdzēt DAI un EDAU viņu uzdevumu izpildē, kontrolieri tiem sniedz pilnīgu informāciju, nodrošina pieeju personas datiem un atbild uz jautājumiem 20 dienu laikā kopš lūguma saņemšanas.
3. Kontrolieri savlaicīgi informē DAI par to, ka tie saņēmuši lūgumu piekļūt, labot, bloķēt vai dzēst personas datus vai lūgumu par datu subjekta tiesībām iebilst, vai arī sūdzību saistībā ar datu aizsardzības jautājumiem.
4. Neierobežojot kontroliera atbildības jomu:
a) |
datu aizsardzības koordinatori pēc kontroliera lūguma vai pēc savas iniciatīvas palīdz kontrolieriem to pienākumu izpildē. To darot, datu aizsardzības koordinatori sazinās ar kontrolieru darbiniekiem, kas tiem sniedz visu vajadzīgo informāciju. Tas pēc kontroliera attiecīga lēmuma var aptvert to personas datu izvērtēšanu, kas apstrādāti šī kontroliera atbildības ietvaros; |
b) |
datu aizsardzības koordinatori palīdz DAI:
|
7. pants
Paziņošanas procedūra
1. Pirms jaunu ar personas datiem saistītu apstrādes operāciju ieviešanas attiecīgais kontrolieris par to paziņo DAI, izmantojot tiešsaistes saskarni, kas pieejama DAI tīmekļa lapās ESRK iekštīklā. Par jebkuru datu apstrādes operāciju, uz kuru attiecas iepriekšēja pārbaude saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. panta 3. punktu, paziņo pietiekamu laiku pirms tās ieviešanas, lai nodrošinātu EDAU iepriekšējo pārbaudi.
2. Attiecīgais kontrolieris nekavējoties informē DAI par jebkurām izmaiņām, kas skar informāciju, kura iekļauta DAI jau iesniegtā paziņojumā.
4. IEDAĻA
DAT SUBJEKTU TIESĪBAS
8. pants
Reģistrs
DAI saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 26. pantu vestais reģistrs ir visu ESRK veikto ar personas datiem saistīto apstrādes operāciju indekss. Datu subjekti var izmantot reģistra informāciju, lai realizētu savas tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. – 19. pantu.
9. pants
Datu subjektu tiesību realizācija
1. Papildus tiesībām tikt pienācīgi informētiem par to personas datu apstrādi datu subjekti var vērsties pie attiecīgā kontroliera, lai šādi realizētu savas tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. – 19. pantu:
a) |
šīs tiesības drīkst realizēt vienīgi datu subjekts vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Šādas personas šīs tiesības var realizēt bez maksas; |
b) |
lūgumus realizēt šīs tiesības rakstiski iesniedz attiecīgajam kontrolierim. Kontrolieris lūgumu apmierina tikai tad, ja iesniedzēja identitāte un vajadzības gadījumā viņa tiesības pārstāvēt datu subjektu ir pienācīgi pārbaudītas. Kontrolieris nekavējoties rakstiski informē datu subjektu par to, vai lūgums ir pieņemts. Ja lūgums noraidīts, kontrolierim jānorāda noraidījuma iemesli; |
c) |
kontrolieris jebkurā brīdī trīs mēnešu laikā kopš lūguma saņemšanas piešķir pieeju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. pantu, ļaujot datu subjektam pēc pieteikuma iesniedzēja vēlēšanās iepazīties ar datiem uz vietas vai saņemt to kopiju; |
d) |
datu subjekti var sazināties DAI, ja kontrolieris neievēro kādu no termiņiem b) vai c) apakšpunktā. Ja datu subjekts acīmredzami ļaunprātīgi izmanto savas tiesības, kontrolieris var lūgt datu subjektam vērsties pie DAI. Ja lieta nonākusi pie DAI, DAI lemj par lietas būtību un attiecīgo rīcību. Ja datu subjekts un kontrolieris nevar vienoties, abām pusēm ir tiesības apspriesties ar DAI. |
2. Pirms sūdzības iesniegšanas EDAU darbinieki var apspriesties ar DAI.
10. pants
Izņēmumi un ierobežojumu
1. Ar nosacījumu, ka notikusi iepriekšēja apspriešanās ar DAI, kontrolieris var ierobežot Regulas (EK) Nr. 45/2001 13. – 17. pantā minētās tiesības, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantu un saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem.
2. Jebkura persona, uz kuru tas attiecas, var lūgt EDAU piemērot Regulas (EK) Nr. 45/2001 47. panta 1. punkta c) apakšpunktu.
11. pants
Izmeklēšana
1. Lūgumus veikt izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 pielikuma 1. punktu rakstiski nosūta DAI.
2. DAI divdesmit dienu laikā kopš lūguma saņemšanas tā iesniedzējam nosūta saņemšanas apliecinājumu.
3. DAI lietu var izmeklēt uz vietas un lūgt attiecīgā kontroliera rakstisku paskaidrojumu. Attiecīgais kontrolieris atbildi DAI sniedz divdesmit dienu laikā kopš kontrolieris saņēmis DAI lūgumu. DAI var lūgt papildu informāciju vai palīdzību ESRK Sekretariātam. Šādu informāciju vai palīdzību sniedz divdesmit dienu laikā kopš DAI lūguma saņemšanas.
4. DAI lūguma iesniedzējam atbild trīs kalendāra mēnešu laikā kopš lūguma saņemšanas.
5. IEDAĻA
STĀŠANĀS SPĒKĀ
12. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 13. jūlijā
ESRK priekšsēdētājs
Mario DRAGHI
(1) OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
IV Paziņojumi
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Eiropas Komisija
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/20 |
Euro maiņas kurss (1)
2012. gada 21. septembris
2012/C 286/12
1 euro =
|
Valūta |
Maiņas kurss |
USD |
ASV dolārs |
1,2988 |
JPY |
Japānas jena |
101,58 |
DKK |
Dānijas krona |
7,4549 |
GBP |
Lielbritānijas mārciņa |
0,79870 |
SEK |
Zviedrijas krona |
8,4956 |
CHF |
Šveices franks |
1,2110 |
ISK |
Islandes krona |
|
NOK |
Norvēģijas krona |
7,4215 |
BGN |
Bulgārijas leva |
1,9558 |
CZK |
Čehijas krona |
24,803 |
HUF |
Ungārijas forints |
282,24 |
LTL |
Lietuvas lits |
3,4528 |
LVL |
Latvijas lats |
0,6962 |
PLN |
Polijas zlots |
4,1297 |
RON |
Rumānijas leja |
4,5173 |
TRY |
Turcijas lira |
2,3314 |
AUD |
Austrālijas dolārs |
1,2365 |
CAD |
Kanādas dolārs |
1,2654 |
HKD |
Hongkongas dolārs |
10,0682 |
NZD |
Jaunzēlandes dolārs |
1,5601 |
SGD |
Singapūras dolārs |
1,5893 |
KRW |
Dienvidkorejas vona |
1 453,66 |
ZAR |
Dienvidāfrikas rands |
10,7305 |
CNY |
Ķīnas juaņa renminbi |
8,1895 |
HRK |
Horvātijas kuna |
7,3932 |
IDR |
Indonēzijas rūpija |
12 410,27 |
MYR |
Malaizijas ringits |
3,9611 |
PHP |
Filipīnu peso |
54,109 |
RUB |
Krievijas rublis |
40,2662 |
THB |
Taizemes bāts |
40,016 |
BRL |
Brazīlijas reāls |
2,6289 |
MXN |
Meksikas peso |
16,6641 |
INR |
Indijas rūpija |
69,4400 |
(1) Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.
Revīzijas palāta
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/21 |
Īpašais ziņojums Nr. 12/2012 “Vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu”
2012/C 286/13
Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 12/2012 “Vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu”.
Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu
Ziņojumu var saņemt bez maksas drukātā veidā. Tas jāpieprasa Eiropas Revīzijas palātas Ziņojumu sagatavošanas atbalsta nodaļā:
European Court of Auditors |
Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
12, rue Alcide de Gasperi |
1615 Luxembourg |
LUXEMBOURG |
Tel. +352 4398-1 |
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu |
vai jāaizpilda elektroniskā pieprasījuma veidlapa virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop.
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/22 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu
2012/C 286/14
Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.
Aizlieguma datums un laiks |
10.8.2012. |
Darbības ilgums |
10.8.2012.–31.12.2012. |
Dalībvalsts |
Beļģija |
Krājums vai krājumu grupa |
SOL/8AB. |
Suga |
Parastā jūrasmēle (Solea solea) |
Zona |
VIIIa un VIIIb |
Zvejas kuģu tips(-i) |
— |
Atsauces numurs |
FS21TQ43 |
(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/22 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu
2012/C 286/15
Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.
Aizlieguma datums un laiks |
10.2.2012. |
Darbības ilgums |
10.2.2012.–31.12.2012. |
Dalībvalsts |
Spānija |
Krājums vai krājumu grupa |
MAC/2CX14- |
Suga |
Makrele (Scomber scombrus) |
Zona |
VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa XII un XIV zonā |
Zvejas kuģu tips(-i) |
— |
Atsauces numurs |
FS34TQ44 |
(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
V Atzinumi
ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS
Eiropas Komisija
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/23 |
Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads)
Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā
2012/C 286/16
IEVADS
Šis aicinājums iesniegt priekšlikumus ir pamatots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (1) (2006. gada 12. decembris), ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.–2013.), turpmāk tekstā saukta par “Programmu”. Sīki izklāstīti šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus nosacījumi ir pieejami Programmas (2007.–2013. gadam) rokasgrāmatā, kas publicēta Europa tīmekļa vietnē (skatīt VIII punktu). Programmas rokasgrāmata ir neatņemama šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus daļa.
I. Mērķi
Programma ir izveidota, lai uzlabotu kopējo kultūras telpu Eiropas iedzīvotājiem, kas balstīta uz kopējo kultūras mantojumu, attīstot sadarbību kultūras jomā starp kultūras pakalpojumu sniedzējiem valstīs, kas līdzdarbojas šajā Programmā (2), ar mērķi sekmēt Eiropas pilsonības izvirzīšanu priekšplānā.
Programma ir paredzēta trīs noteiktu mērķu sasniegšanai:
— |
sekmēt kultūras nozarē strādājošo cilvēku starptautisko mobilitāti; |
— |
atbalstīt kultūras un mākslas darbu un produktu starptautisko apgrozību; |
— |
sekmēt starpkultūru dialogu. |
Programmas pieeja ir elastīga un starpnozaru, kā arī uzmanība tajā vērsta uz to prasību izpildi, kuras sabiedriskās apspriešanas gaitā (kas vainagojās ar šīs Programmas izstrādi) pauduši kultūras pakalpojumu sniedzēji.
II. Daļas
Šis aicinājums attiecas uz šādām Programmas daļām:
1. Kultūras sadarbības projektu atbalsts (1.1., 1.2.1. un 1.3.5. daļa)
Kultūras iestādes saņem atbalstu projektiem, kas paredzēti pārrobežu sadarbības attīstībai un kultūras un mākslas pasākumu radīšanai un īstenošanai.
Šī daļa ir paredzēta, lai palīdzētu dažādu valstu organizācijām, piemēram, teātriem, muzejiem, profesionālām apvienībām, pētniecības centriem, universitātēm, kultūras iestādēm un valsts iestādēm, kuras piedalās Programmā, sadarboties, lai dažādas nozares var strādāt kopā un paplašināt savu pārrobežu sadarbību kultūras un mākslas jomā.
Šī daļa ir sadalīta šādās trijās, turpmāk izklāstītās kategorijās.
1.1. daļa. Daudzgadu sadarbības projekti (ilgst no trīs līdz pieciem gadiem)
Pirmā kategorija ir paredzēta daudzgadīgu starptautisku kultūras saišu izveidošanas veicināšanai, lai iedrošinātu vismaz sešus kultūras pakalpojumu sniedzējus no vismaz sešām piemērotajām valstīm sadarboties un strādāt nozarēs un starp tām, lai izstrādātu kopīgus kultūras pasākumus trīs līdz piecu gadu garumā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 200 000 līdz EUR 500 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem. Finansējums ir domāts, lai palīdzētu izveidot vai paplašināt projekta ģeogrāfiskās robežas, kā arī, lai tas būtu ilgtspējīgs projekts arī pēc finansējuma perioda beigām.
1.2.1. daļa. Sadarbības projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem)
Otrā kategorija attiecas uz darbībām, kurās piedalās vismaz trīs kultūras pakalpojumu sniedzēji, kas sadarbojas nozaru un starpnozaru jomā, no vismaz trīs piemērotajām valstīm divu gadu laikā. Īpaša uzmanība pievērsta darbībām, kas paredzētas ilgtermiņa sadarbības veidu izpētei. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.
1.3.5. daļa. Sadarbības projekti ar trešajām valstīm (ilgst līdz 24 mēnešiem)
Trešā kategorija ir domāta, lai atbalstītu tos sadarbības projektus kultūras jomā, kas paredzēti kultūras vērtību apmaiņai starp valstīm, kas piedalās Programmā un trešajām valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas asociāciju vai sadarbības nolīgumus, ja sadarbības nolīgumos ir ietvertas klauzulas par kultūras jomu. Katru gadu viena vai vairākas trešās valstis tiek izraudzītas attiecīgam gadam. Katru gadu konkrētā(-s) valsts(-is) savlaicīgi, pirms pieteikuma iesniegšanas termiņa, tiek norādīta(-s) programmas tīmekļa vietnē (skatīt 7. punktu).
Darbībai jārada konkrēta starptautiska sadarbības dimensija. Sadarbības projektos jāsadarbojas vismaz trim kultūras pakalpojumu sniedzējiem no vismaz trim programmas dalībvalstīm, jānotiek sadarbībai kultūras jomā ar vismaz vienu organizāciju no izvēlētās trešās valsts un tajos jābūt paredzētiem kultūras pasākumiem, kuri notiek izraudzītajā trešajā valstī. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet Eiropas Savienības finanšu atbalsta griesti ir 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.
2. Literāro tulkojumu projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem) (skatīt 1.2.2. punktu)
Trešā kategorija attiecas uz atbalstu tulkošanas projektiem. ES atbalsts literārajai tulkošanai ir paredzēts, lai uzlabotu zināšanas par pārējo eiropiešu literatūru un literāro mantojumu, veicinot literāro darbu apgrozību valstu starpā. Izdevniecības var saņemt dotācijas daiļliteratūras tulkošanai un publicēšanai no vienas Eiropas valodas otrā Eiropas valodā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 2 000 līdz EUR 60 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.
3. Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem (projektiem, kas ilgst līdz 12 mēnešiem) (skatīt 1.3.6. daļu)
Šīs daļas mērķis ir atbalstīt Eiropas kultūras festivālus un veicināt vispārējo programmas mērķu sasniegšanu (t. i., profesionāļu mobilitāte, darbu aprite un starpkultūru dialogs).
Dotācija nevar būt lielāka par EUR 100 000, kas veido ne vairāk kā 60 % attaisnoto izmaksu. Atbalstu var piešķirt vienam festivāla ciklam.
4. Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā (2. daļa) (darbības dotācija 12 mēnešiem)
Kultūras organizācijas, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā vai vēlas to darīt, var saņemt dotācijas savām kārtējām izmaksām. Šī daļa ir paredzēta tām organizācijām, kuras sekmē vienotas kultūras pieredzes izjūtu ar patiesu Eiropas dimensiju.
Saskaņā ar šo daļu piešķirtās dotācijas ir atbalsts labumsaņēmējas organizācijas pastāvīgas darbības radītām kārtējām izmaksām. Tas pamatīgi atšķiras no jebkurām citām dotācijām, kuras var tikt piešķirtas saskaņā ar citām šīs Programmas daļām.
Saskaņā ar šo daļu piemērotas ir trīs organizāciju kategorijas:
a) |
vēstnieki |
b) |
atbalsta un aizsardzības tīkli |
c) |
strukturētā dialoga platformas |
Ir pieejami maksimāli pieļaujamie finanšu līdzekļi (atkarībā no kategorijas, uz kuru iesniegts pieteikums), bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 80 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.
5. Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē (ilgst līdz 24 mēnešiem) (skatīt 3.2. daļu)
Šī kategorija ir paredzēta, lai atbalstītu tādu privāto un valsts organizāciju sadarbības projektus (piemēram, valsts, reģionālo vai vietējo iestāžu kultūras struktūrvienību, kultūras nodibinājumu un fondu, universitāšu struktūrvienību, kas specializējušās kultūras jautājumos, profesionāļu organizāciju un tīklu), kurām ir tieša un praktiska pieredze kultūras politikas analīzē, novērtēšanā vai tās ietekmes izvērtēšanā vietējā, reģionālajā, valsts un/vai Eiropas līmenī saistībā ar vienu vai vairākiem no trim Eiropas darba kārtības kultūrai mērķiem (3):
— |
kultūras daudzveidības un starpkultūru dialoga veicināšana; |
— |
kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai; |
— |
kultūras kā Eiropas Savienības ārējo attiecību būtiska elementa veicināšana, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (4). |
Pasākumos ir jāpiedalās vismaz trim organizācijām, kuras ir juridiski izveidotas vismaz trijās Programmas dalībvalstīs.
Dotācija nevar būt lielāka par EUR 120 000, kas veido ne vairāk kā 60 % attaisnoto izmaksu.
III. Piemērotās darbības un piemērotie pretendenti
Programmai var pieteikties visu kategoriju kultūras pakalpojumu sniedzēji tiktāl, ciktāl tie darbojas kā bezpeļņas organizācijas. Audiovizuālās kultūras nozares un darbības (tostarp filmu festivāli), uz kurām jau attiecas MEDIA programma, nav atbilstīgas saskaņā ar programmu “Kultūra”. Tomēr organizācijas, kuras darbojas galvenokārt audiovizuālajā nozarē un to darbība ir bezpeļņas, ir atbilstīgas saskaņā ar programmas “Kultūra” 2. daļas kategoriju “Tīkli”, jo MEDIA programmā šāds atbalsts nav paredzēts.
Piemērotiem pretendentiem jābūt:
— |
valsts (5) vai privātai organizācijai ar juridisku statusu, kuras galvenā darbības joma ir kultūra (kultūras un radošās nozares); un |
— |
birojam pēc juridiskās adreses ir jābūt reģistrētajam vienā no valstīm, kas piedalās šajā Programmā. |
Fiziskas personas nav tiesīgas pieteikties uz dotācijām saskaņā ar šo Programmu.
IV. Piemērotās valstis
Piemērotās valstis saskaņā ar šo Programmu ir:
— |
Eiropas Savienības dalībvalstis (6); |
— |
EEZ valstis (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija) (7); |
— |
(Horvātija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Turcija, Serbija, Albānija, Melnkalne un Bosnija-Hercegovina). |
V. Piešķiršanas kritēriji
1.1., 1.2.1. un 1.3.5. daļa:
— |
Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību; |
— |
darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem; |
— |
cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni; |
— |
partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem; |
— |
cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus; |
— |
cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē; |
— |
cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību); |
— |
starptautiskās sadarbības dimensija (tikai attiecībā uz sadarbības projektiem ar trešajām valstīm, 1.3.5. daļa). |
1.2.2 daļa:
— |
Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, un darbību saistība ar Programmas mērķiem; |
— |
cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni; |
— |
cik lielā mērā ierosināto darbību rezultāti tiks atbilstoši izplatīti un popularizēti. |
1.3.6. daļa:
— |
Projekta darbību Eiropas pievienotā vērtība un Eiropas dimensija; |
— |
programmas kvalitāte un novatoriskums; |
— |
ietekme uz auditoriju; |
— |
Eiropas profesionāļu dalība un to paredzētās apmaiņas kvalitāte. |
2. daļa:
— |
Cik lielā mērā ar darba programmu un turpmākajām darbībām var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, kā arī piedāvāto darbību Eiropas dimensiju; |
— |
darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem; |
— |
cik lielā mērā projekta darba programmu un turpmākās darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni; |
— |
cik lielā mērā ar projekta darba programmu un turpmākām darbībām var panākt rezultātus, kas sasniedz pēc iespējas vairāk cilvēku gan tieši, gan netieši; |
— |
cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē; |
— |
cik lielā mērā ar darbībām var iegūt piemērota līmeņa ilgtspējību (ilgtermiņa rezultāti un sadarbība), kā arī pastiprināt citas iespējamās veicināšanas darbības. |
3.2. daļa:
— |
Cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību; |
— |
darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem; |
— |
cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni; |
— |
partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem; |
— |
cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus; |
— |
cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē; |
— |
cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību). |
VI. Budžets
Programmas kopējais budžets ir EUR 400 miljoni (8) laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam. Kopējās budžeta apropriācijas 2013. gadam būs aptuveni EUR 60 milj.
Pēc Komisijas ierosinājuma gada budžeta sadalījumu pa daļām (saskaņā ar turpmāk norādītajām aproksimācijām) apstiprina Programmu komiteja.
Paredzētais budžets 2013. gadā šādām daļām:
1.1. daļa. |
Daudzgadu sadarbības projekti |
EUR 24 000 000 |
1.2.1. daļa. |
Sadarbības projekti |
EUR 21 100 000 |
1.2.2. daļa. |
Literāro tulkojumu projekti |
EUR 3 899 263 |
1.3.5. daļa. |
Sadarbības projekti ar trešajām valstīm |
EUR 2 650 000 |
1.3.6. daļa. |
Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem |
EUR 2 700 000 |
2. daļa. |
Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā |
EUR 6 100 000 |
3.2. daļa. |
Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē |
EUR 700 000 |
VII. Pieteikumu iesniegšanas termiņi
Daļas |
Pieteikumu iesniegšanas termiņš |
|
1.1. daļa. |
Daudzgadu sadarbības projekti |
2012. gada 7. novembris |
1.2.1. daļa. |
Sadarbības projekti |
2012. gada 7. novembris |
1.2.2. daļa. |
Literāro tulkojumu projekti |
2013. gada 6. februāris |
1.3.5. daļa. |
Sadarbības projekti ar trešajām valstīm |
2013. gada 3. maijs |
1.3.6. daļa. |
Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem |
2012. gada 5. decembris |
2. daļa. |
Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā |
2012. gada 10. oktobris |
3.2. daļa. |
Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē |
2012. gada 7. novembris |
Plānojot pieteikumu iesniegšanu pieteicējiem jāņem vērā, ka gadījumā, ja pieteikumu iesniegšanas termiņš iekrīt nedēļas nogalē vai valsts brīvdienās pieteicēja valstī, termiņš netiek pagarināts.
Pieprasījuma nosūtīšanas noteikumi un adrese ir programmas “Kultūra” rokasgrāmatā, kas atrodama tīmekļa lapās, kā turpmāk izklāstīts VIII iedaļā.
VIII. Papildu informācija
Sīki izklāstīta informācija par pieteikšanās nosacījumiem ir pieejama programmas “Kultūra” rokasgrāmatā šādās tīmekļa vietnēs:
Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts
http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm
Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra
http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm
(2) Skatīt IV punktu.
(3) Skatīt Paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos, COM(2007) 242 galīgā redakcija: http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_lv.htm
(4) http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html
(5) Par valsts organizāciju tiek uzskatīta jebkura organizācija, kurai kādu daļu no izmaksām pēc likuma sedz centrālā, reģionālā vai vietējā pašvaldība no valsts budžeta. Tas ir, šīs izmaksas tiek finansētas no valsts sektora līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar likumu no nodokļiem, sodiem vai nodevām – bez pieteikšanās procesa, kura rezultātā šīs organizācijas varētu arī nesaņemt finansējumu. Organizācijas, kuru pastāvēšana ir atkarīga no valsts finansējuma un kuras gadu pēc gada saņem dotācijas, bet attiecībā uz kurām ir vismaz teorētiska iespēja, ka attiecīgā gadā tās var nesaņemt finansējumu, tiek uzskatītas par privātām organizācijām.
(6) 27 Eiropas Savienības dalībvalstis: Vācija, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Dānija, Spānija, Igaunija, Somija, Francija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Čehija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.
(7) Eiropas Ekonomikas zona.
(8) Trešās valstis, kas piedalās programmā, arī veic iemaksas programmas budžetā.
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU
Eiropas Komisija
22.9.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 286/29 |
Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju
(Lieta COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company)
Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2012/C 286/17
1. |
Komisija 2012. gada 17. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi OAO VTB Bank (“VTB”, Krievijas Federācija) un Corporate Commercial Bank AD (“Corporate Commercial Bank”, Bulgārija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Bulgarian Telecommunications Company AD (“Bulgarian Telecommunications Company”, Bulgārija), iegādājoties akcijas. |
2. |
Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
|
3. |
Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
4. |
Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību. Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company uz šādu adresi:
|
(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).
(2) OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).