ISSN 1977-0952 doi:10.3000/19770952.C_2011.304.lav |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Informācija un paziņojumi |
54. sējums |
Paziņojums Nr. |
Saturs |
Lappuse |
|
II Informācija |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2011/C 304/01 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6330 – Ugitour/Caisse des Dépôts et Consignations/Sogecap/Portefeuille Immobilier) ( 1 ) |
|
|
IV Paziņojumi |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2011/C 304/02 |
||
2011/C 304/03 |
Komisijas Lēmums (2011. gada 14. oktobris) par ogļrūpniecības valstu ekspertu grupas (OVE) izveidi |
|
2011/C 304/04 |
Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/23/EK par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu) ( 1 ) |
|
|
Eiropas Ārējās darbības dienests |
|
2011/C 304/05 |
||
|
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
2011/C 304/06 |
Ungārijas sniegtā informācija par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/35/ES īstenošanu |
|
2011/C 304/07 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu |
|
2011/C 304/08 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu |
|
2011/C 304/09 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu |
|
|
V Atzinumi |
|
|
CITI TIESĪBU AKTI |
|
|
Eiropas Komisija |
|
2011/C 304/10 |
||
2011/C 304/11 |
||
2011/C 304/12 |
||
2011/C 304/13 |
||
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
|
II Informācija
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Eiropas Komisija
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/1 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.6330 – Ugitour/Caisse des Dépôts et Consignations/Sogecap/Portefeuille Immobilier)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2011/C 304/01
Komisija 2011. gada 11. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:
— |
Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6330. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
IV Paziņojumi
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Eiropas Komisija
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/2 |
Euro maiņas kurss (1)
2011. gada 14. oktobris
2011/C 304/02
1 euro =
|
Valūta |
Maiņas kurss |
USD |
ASV dolārs |
1,3807 |
JPY |
Japānas jena |
106,42 |
DKK |
Dānijas krona |
7,4456 |
GBP |
Lielbritānijas mārciņa |
0,87480 |
SEK |
Zviedrijas krona |
9,1395 |
CHF |
Šveices franks |
1,2388 |
ISK |
Islandes krona |
|
NOK |
Norvēģijas krona |
7,7455 |
BGN |
Bulgārijas leva |
1,9558 |
CZK |
Čehijas krona |
24,740 |
HUF |
Ungārijas forints |
292,70 |
LTL |
Lietuvas lits |
3,4528 |
LVL |
Latvijas lats |
0,7054 |
PLN |
Polijas zlots |
4,3100 |
RON |
Rumānijas leja |
4,3288 |
TRY |
Turcijas lira |
2,5391 |
AUD |
Austrālijas dolārs |
1,3467 |
CAD |
Kanādas dolārs |
1,4010 |
HKD |
Hongkongas dolārs |
10,7384 |
NZD |
Jaunzēlandes dolārs |
1,7317 |
SGD |
Singapūras dolārs |
1,7529 |
KRW |
Dienvidkorejas vona |
1 597,23 |
ZAR |
Dienvidāfrikas rands |
10,8569 |
CNY |
Ķīnas juaņa renminbi |
8,8178 |
HRK |
Horvātijas kuna |
7,4728 |
IDR |
Indonēzijas rūpija |
12 229,36 |
MYR |
Malaizijas ringits |
4,3195 |
PHP |
Filipīnu peso |
59,807 |
RUB |
Krievijas rublis |
42,7515 |
THB |
Taizemes bāts |
42,484 |
BRL |
Brazīlijas reāls |
2,4042 |
MXN |
Meksikas peso |
18,4109 |
INR |
Indijas rūpija |
67,6820 |
(1) Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/3 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 14. oktobris)
par ogļrūpniecības valstu ekspertu grupas (OVE) izveidi
2011/C 304/03
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),
tā kā:
(1) |
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 194. pantā noteikts, ka Savienības enerģētikas politika, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties, tiecas nodrošināt enerģijas tirgus darbību un energoapgādes drošību Savienībā. |
(2) |
Komisijas 2010. gada 10. novembra paziņojumā “Enerģētika 2020. Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija” (1) ir norādīts, ka dalībvalstīm joprojām vajadzēs pakāpeniski pārtraukt videi kaitīgas subsīdijas, taču vienlaikus ir atzīta iespēja arī turpmāk attīstīt ES iekšienē pieejamo fosilās degvielas resursu, lai ES uzņēmējiem un iedzīvotājiem būtu pieejama droša, uzticama un ilgtspējīga enerģija par pieņemamu cenu. |
(3) |
Padomes Lēmumā 2010/787/ES ir paredzēts, ka līdz 2018. gada 31. decembrim pakāpeniski pārtrauc piešķirt subsīdijas ogļu ražošanai nekonkurētspējīgās ogļraktuvēs. |
(4) |
Ņemot vērā ogļu īpatsvaru ES energoapgādes jomā, Komisijai būtu lietderīgi izveidot ekspertu grupu, kura palīdzētu Komisijai pārraudzīt ogļu tirgu un dotu iespēju dalībvalstīm un ES pastāvīgi apmainīties ar informāciju. |
(5) |
Pamatojoties uz 8. pantu Padomes 2003. gada 27. februāra Regulā (EK) Nr. 405/2003 par ārpuskopienas valstu izcelsmes akmeņogļu ievedumu Kopienas pārraudzību (2), laikposmā no 2003. līdz 2010. gadam ogļrūpniecības ekspertu grupa – ogļrūpniecības valstu eksperti (OVE) – tikās regulāri. |
(6) |
Regula (EK) Nr. 405/2003 bija spēkā līdz 2010. gada 31. decembrim, un tā nav aizstāta ar citu tiesību aktu. |
(7) |
Lai turpinātu OVE ciešo sadarbību, kas iedibināta nolūkā sasniegt Regulas (EK) Nr. 405/2003 mērķus, ogļrūpniecības nozarē ir jāizveido jauna ekspertu grupa ar tādu pašu nosaukumu. |
(8) |
OVE arī turpmāk būtu jāsekmē sadarbība un apspriedes starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību, un Komisiju, aplūkojot visus ogļrūpniecības vērtību ķēdes posmus, bet nedublējot darbu, ko veic citas Komisijas izveidotās īpašās konsultatīvās grupas. |
(9) |
Saistībā ar plašāku dialogu, ko ieinteresētās puses risina enerģētikas jomā, OVE būtu vairāk jāsekmē labas prakses apmaiņa ogļu ražošanas un izmantošanas nozarē, nedublējot darbu, ko veic jau izveidotās ekspertu un citas grupas, tostarp tās, kuras izveidotas ar tiesību aktiem, bet pilnībā ievērojot LESD 101.–109. pantā paredzētos noteikumus par konkurenci un valsts atbalstu, kā arī Padomes Lēmumu 2010/787/ES. |
(10) |
OVE sastāvā vajadzētu būt dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību. Šīs iestādes ieceļ savus pārstāvjus. |
(11) |
OVE sanāksmēs var ad hoc piedalīties eksperti, kuri nav OVE locekļi, tostarp dalībvalstu attiecīgo tehnisko un regulatīvo iestāžu pārstāvji, jo īpaši tāpēc, lai nodrošinātu labas prakses apmaiņu un vajadzības gadījumā iesaistītu minētās iestādes. |
(12) |
Ir jāparedz noteikumi par to, kā OVE locekļi un viņu pārstāvji drīkst izpaust informāciju. |
(13) |
OVE grupas locekļu personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3), |
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
1. pants
Priekšmets
Ar šo izveido ogļrūpniecības valstu ekspertu grupu, turpmāk – “OVE”.
2. pants
Uzdevums
OVE uzdevums ir šāds:
a) |
palīdzēt Komisijai pārraudzīt ogļu tirgu attīstību; |
b) |
izveidot sadarbību un nodrošināt regulāras apspriedes starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību, un Komisiju, aplūkojot ogļrūpniecības vērtību ķēdes posmus, tostarp raktuvju slēgšanu; |
c) |
nodrošināt pieredzes un labas prakses apmaiņu ogļu ražošanas un izmantošanas nozarē. |
3. pants
Apspriešanās
Komisija var apspriesties ar OVE par visiem jautājumiem, kas saistīti ar visiem ogļrūpniecības vērtību ķēdes posmiem.
4. pants
Locekļi un to iecelšana
1. OVE sastāvā ir dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par enerģētikas politikas jautājumiem saistībā ar ogļrūpniecību.
2. Dalībvalstu iestādes ieceļ savus pārstāvjus.
3. Dalībvalstu iestāžu nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk – “Reģistrs”).
5. pants
Darbība
1. OVE darbu vada Komisijas pārstāvis.
2. Vienojoties ar Komisijas dienestiem, OVE var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu – jo īpaši jautājuma par labas prakses apmaiņu – izskatīšanai atbilstoši OVE izstrādātajam darba uzdevumam. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
3. Komisijas pārstāvis var ad hoc lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus, kuri nav OVE locekļi, bet kuri ir kompetenti kādā konkrētā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis var piešķirt novērotāja statusu personām, organizācijām, kā noteikts 8. panta 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām, un kandidātvalstīm.
4. Uz ekspertu grupu locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ietverti Komisijas Reglamenta pielikumā (4). Ja šīs saistības netiek ievērotas, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.
5. Ekspertu grupu un apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. OVE un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
6. OVE var pieņemt reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
7. Komisija publicē attiecīgo informāciju par OVE darbībām, iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.
6. pants
Sanāksmju izdevumi
1. OVE vai tās apakšgrupu darbā iesaistītas personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
2. Ar grupas darbu saistītos ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus OVE vai tās apakšgrupu darbā iesaistītajām personām Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
3. Šos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
Briselē, 2011. gada 14. oktobrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Günther OETTINGER
(1) COM(2010) 639 galīgā redakcija.
(2) OV L 62, 6.3.2003., 1. lpp.
(3) OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
(4) OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp., kas grozīts ar Komisijas 2001. gada 29. novembra lēmumu, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/5 |
Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/23/EK par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)
2011/C 304/04
ESO (1) |
Saskaņotā standarta numurs un nosaukums (un atsauces dokuments) |
Aizstātā standarta numurs |
Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums 1. piezīme |
CEN |
EN 15947-1:2010 Pirotehniskie izstrādājumi. Uguņošana, 1., 2., un 3. kategorija. 1. daļa: Terminoloģija |
|
|
CEN |
EN 15947-2:2010 Pirotehniskie izstrādājumi. Uguņošana, 1., 2., un 3. kategorija. 2. daļa: Uguņošanas tipi un kategorijas |
|
|
CEN |
EN 15947-3:2010 Pirotehniskie izstrādājumi. Uguņošana, 1., 2., un 3. kategorija. 3. daļa: Minimālās marķēšanas prasības |
|
|
Norāde: pirms šo standartu pārskata un pārpublicē, dalībvalstis uzskata baterijas un kombinācijas, kas atbilst EN 15947 standartam, par atbilstīgām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/23/EK I pielikuma drošības pamatprasībām tikai tad, ja pirms laišanas tirgū tās ir skaidri marķētas, kā norādīts turpmāk. Baterijām un kombinācijām, kuras jānovieto uz plakana pamata: “Novietojiet bateriju uz plakana pamata” vai “Novietojiet kombināciju uz plakana pamata”. Baterijām un kombinācijām, kuras jāiesprauž mīkstā zemē vai materiālā: “Iespraudiet bateriju vertikāli mīkstā zemē vai citā nedegošā materiālā, piemēram, smiltīs” vai “Iespraudiet kombināciju vertikāli mīkstā zemē vai citā nedegošā materiālā, piemēram, smiltīs”. Baterijām un kombinācijām, kuras jāpiestiprina pie mieta: “Piestipriniet bateriju stingri un vertikāli pie stabila mieta”, “Nodrošiniet, lai baterijas augšējā mala būtu izvirzīta augstāk par mietu”, “Piestipriniet kombināciju stingri un vertikāli pie stabila mieta”, “Nodrošiniet, lai kombinācijas augšējā mala būtu izvirzīta augstāk par mietu”. Metodi un līdzekļus baterijas vai kombinācijas piestiprināšanai pie mieta apraksta pietiekami detalizēti un izmantojot terminoloģiju, ko no pievienotās instrukcijas var viegli saprast neprofesionāli lietotāji. Citām baterijām un kombinācijām: (norādiet citus piesardzības līdzekļus saistībā ar drošību, ja nav paredzēts un piemērots novietošanai uz plakana pamata vai iespraušanai mīkstā zemē vai materiālā, vai piestiprināšanai pie mieta). |
|||
CEN |
EN 15947-4:2010 Pirotehniskie izstrādājumi. Uguņošana, 1., 2. un 3. kategorija. 4. daļa: Testēšanas metodes |
|
|
Norāde: pirms šo standartu pārskata un pārpublicē, dalībvalstis uzskata baterijas un kombinācijas, kas atbilst EN 15947 standartam, par atbilstīgām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/23/EK I pielikuma drošības pamatprasībām tikai tad, ja pirms laišanas tirgū tās ir skaidri marķētas, kā norādīts turpmāk. Baterijām un kombinācijām, kuras jānovieto uz plakana pamata: “Novietojiet bateriju uz plakana pamata” vai “Novietojiet kombināciju uz plakana pamata”. Baterijām un kombinācijām, kuras jāiesprauž mīkstā zemē vai materiālā: “Iespraudiet bateriju vertikāli mīkstā zemē vai citā nedegošā materiālā, piemēram, smiltīs” vai “Iespraudiet kombināciju vertikāli mīkstā zemē vai citā nedegošā materiālā, piemēram, smiltīs”. Baterijām un kombinācijām, kuras jāpiestiprina pie mieta: “Piestipriniet bateriju stingri un vertikāli pie stabila mieta”, “Nodrošiniet, lai baterijas augšējā mala būtu izvirzīta augstāk par mietu”, “Piestipriniet kombināciju stingri un vertikāli pie stabila mieta”, “Nodrošiniet, lai kombinācijas augšējā mala būtu izvirzīta augstāk par mietu”. Metodi un līdzekļus baterijas vai kombinācijas piestiprināšanai pie mieta apraksta pietiekami detalizēti un izmantojot terminoloģiju, ko no pievienotās instrukcijas var viegli saprast neprofesionāli lietotāji. Citām baterijām un kombinācijām: (norādiet citus piesardzības līdzekļus saistībā ar drošību, ja nav paredzēts un piemērots novietošanai uz plakana pamata vai iespraušanai mīkstā zemē vai materiālā, vai piestiprināšanai pie mieta). |
|||
CEN |
EN 15947-5:2010 Pirotehniskie izstrādājumi. Uguņošana, 1., 2. un 3. kategorija. 5. daļa: Konstrukcijas un veiktspējas prasības |
|
|
Norāde: pirms šo standartu pārskata un pārpublicē, dalībvalstis uzskata baterijas un kombinācijas, kas atbilst EN 15947 standartam, par atbilstīgām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/23/EK I pielikuma drošības pamatprasībām tikai tad, ja pirms laišanas tirgū tās ir skaidri marķētas, kā norādīts turpmāk. Baterijām un kombinācijām, kuras jānovieto uz plakana pamata: “Novietojiet bateriju uz plakana pamata” vai “Novietojiet kombināciju uz plakana pamata”. Baterijām un kombinācijām, kuras jāiesprauž mīkstā zemē vai materiālā: “Iespraudiet bateriju vertikāli mīkstā zemē vai citā nedegošā materiālā, piemēram, smiltīs” vai “Iespraudiet kombināciju vertikāli mīkstā zemē vai citā nedegošā materiālā, piemēram, smiltīs”. Baterijām un kombinācijām, kuras jāpiestiprina pie mieta: “Piestipriniet bateriju stingri un vertikāli pie stabila mieta”, “Nodrošiniet, lai baterijas augšējā mala būtuizvirzīta augstāk par mietu”, “Piestipriniet kombināciju stingri un vertikāli pie stabila mieta”, “Nodrošiniet, lai kombinācijas augšējā mala būtu izvirzīta augstāk par mietu”. Metodi un līdzekļus baterijas vai kombinācijas piestiprināšanai pie mieta apraksta pietiekami detalizēti un izmantojot terminoloģiju, ko no pievienotās instrukcijas var viegli saprast neprofesionāli lietotāji. Citām baterijām un kombinācijām: (norādiet citus piesardzības līdzekļus saistībā ar drošību, ja nav paredzēts un piemērots novietošanai uz plakana pamata vai iespraušanai mīkstā zemē vai materiālā, vai piestiprināšanai pie mieta). |
1. piezīme: |
parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
2.1. piezīme: |
jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
2.2. piezīme: |
jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
2.3. piezīme: |
jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību direktīvas pamatprasībām attiecībā uz tiem ražojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību direktīvas pamatprasībām attiecībā uz tiem ražojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga. |
3. piezīme: |
grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (3. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
PIEZĪME:
— |
Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK, kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK. |
— |
Eiropas standartizācijas organizācijas saskaņotos standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam nacionālās standartizācijas institūcijas saskaņoto standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. |
— |
Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
— |
Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
— |
Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
(1) ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:
— |
CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25500811; fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
— |
Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25196871; fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
— |
ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tālr. +33 492944200; fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
Eiropas Ārējās darbības dienests
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/7 |
Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Lēmums
(2011. gada 15. jūnijs)
par Eiropas Ārējās darbības dienesta drošības noteikumiem
2011/C 304/05
AUGSTAIS PĀRSTĀVIS,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta (“EĀDD”) organizatorisko struktūru un darbību, un jo īpaši tā 10. pantu,
ņemot vērā minētā Padomes lēmuma 10. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu,
tā kā:
(1) |
EĀDD kā Eiropas Savienības funkcionāli autonomai struktūrai būtu jābūt Padomes Lēmuma 2010/427/ES 10. panta 1. punktā minētajiem drošības noteikumiem. |
(2) |
Augstajam pārstāvim būtu jālemj par EĀDD drošības noteikumiem, kas aptver visus drošības aspektus tā, lai EĀDD varētu efektīvi pārvaldīt riskus savam personālam, materiālajiem līdzekļiem un informācijai un pildīt savus pienākumus attiecībā uz pienācīgu rūpību. |
(3) |
EĀDD drošības noteikumiem būtu jāpalīdz panākt saskanīgāku visaptverošu Eiropas Savienības pamatsistēmu klasificētas informācijas aizsardzībai, pamatojoties uz Padomes drošības noteikumiem un Komisijas drošības noteikumiem. |
(4) |
Konkrēti, EĀDD darbiniekiem, materiālajiem līdzekļiem un informācijai būtu jāpiešķir tāda aizsardzības pakāpe, kāda atbilst Padomes, Eiropas Komisijas, dalībvalstu un attiecīgā gadījumā starptautisko organizāciju labākajai praksei. |
(5) |
EĀDD piemērotajiem klasificētās informācijas aizsardzības pamatprincipiem un minimuma standartiem būtu jābūt līdzvērtīgiem Padomē un Eiropas Komisijā piemērotajiem. |
(6) |
EĀDD ir nepieciešams izveidot drošības organizatorisko struktūru un drošības uzdevumu sadali EĀDD struktūrās. |
(7) |
Augstajam pārstāvim ar dalībvalstu, Padomes Ģenerālsekretariāta un Eiropas Komisijas atbalstu būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, kas nepieciešami šo noteikumu īstenošanai. |
(8) |
Augstajam pārstāvim būtu vajadzības gadījumā jāizmanto attiecīgās īpašās zināšanas dalībvalstīs, Padomes Ģenerālsekretariātā un Eiropas Komisijā, tostarp ar attiecīgās drošības struktūras starpniecību, |
IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šis lēmums nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta aizsargātības un drošības noteikumus (turpmāk – EĀDD drošības noteikumi). Tas izveido vispārīgu regulējumu personāla, materiālo līdzekļu un informācijas risku efektīvai pārvaldībai un savu pienākumu pildīšanai attiecībā uz pienācīgu rūpību šajā sakarā.
2. EĀDD drošības noteikumus piemēro visiem EĀDD darbiniekiem (t. i., ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, norīkotajiem valsts ekspertiem un vietējiem darbiniekiem) un visiem Savienības delegāciju darbiniekiem neatkarīgi no viņu administratīvā statusa vai izcelsmes (turpmāk – darbinieki).
3. Augstais pārstāvis ar dalībvalstu attiecīgo dienestu, Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas atbalstu veic visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu šos noteikumus EĀDD un attīstītu nepieciešamo kapacitāti attiecībā uz visiem drošības aspektiem.
4. No brīža, kad stājas spēkā šis lēmums, vajadzības gadījumā var izmantot pārejas pasākumus, slēdzot dienesta līmeņa vienošanās ar attiecīgajiem Padomes Ģenerālsekretariāta dienestiem un Komisiju.
5. Augstais pārstāvis šos drošības noteikumus regulāri pārskata. Augstais pārstāvis nodrošina vispārēju saskanību šā lēmuma piemērošanā.
6. Ja vajadzīgs, Augstais pārstāvis pēc 9. panta 6. punktā minētās komitejas ieteikuma apstiprina drošības politikas principus, kuros nosaka pasākumus šā lēmuma īstenošanai. Minētā komiteja var savā līmenī vienoties par drošības pamatnostādnēm, lai papildinātu vai atbalstītu šo lēmumu.
7. Īstenojot 6. punktu, komiteja pilnībā ņem vērā drošības politikas principus un pamatnostādnes, kas ir spēkā Padomē un Eiropas Komisijā, lai nodrošinātu saskanību starp attiecīgiem drošības pasākumiem EĀDD, Padomē un Komisijā.
2. pants
Drošības riska pārvaldība
1. Lai noteiktu savas drošības aizsardzības vajadzības, EĀDD piemēro visaptverošu drošības riska analīzes metodoloģiju, apspriežoties ar Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības biroju un Eiropas Komisijas Drošības direktorātu. Par tās piemērošanu EĀDD apspriežas ar 9. panta 6. punktā minēto komiteju.
2. Personāla, materiālo līdzekļu un informācijas risku pārvalda kā procesu. Šā procesa mērķis ir noteikt zināmos drošības riskus, noteikt drošības pasākumus, lai šādus riskus mazinātu līdz pieņemamam līmenim, un piemērot pasākumus saskaņā ar pastiprinātas aizsardzības koncepciju. Šādu pasākumu efektivitāti nepārtraukti izvērtē.
3. Šajā lēmumā noteiktās funkcijas, pienākumi un uzdevumi neskar katra EĀDD darbinieka pienākumu attiecībā uz paša aizsargātību un drošību rīkoties pēc veselā saprāta un pareizi novērtējot situāciju, kā arī viņiem noteikto prasību ievērot visus piemērojamos drošības noteikumus, procedūras un norādījumus.
4. EĀDD saskaņā ar 1. panta 3. punktu veic visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu personāla, materiālo līdzekļu un informācijas aizsargātību un drošību un novērstu tiem kaitējumu, kuru iespējams paredzēt.
5. EĀDD drošības pasākumi klasificētās informācijas aizsardzībai visā tās aprites laikā jo īpaši atbilst tās drošības klasifikācijai, informācijas vai materiāla veidam un apjomam, to iekārtu atrašanās vietai un uzbūvei, kurās klasificētā informācija atrodas, un ļaunprātīgu un/vai noziedzīgu darbību, tostarp, spiegošanas, sabotāžas un terorisma, draudiem, ieskaitot uz vietas novērtētus draudus.
3. pants
Informācijas aizsardzība
1. Augstais pārstāvis pēc apspriešanās ar komiteju, kas minēta Padomes Lēmuma 2010/427/ES, ar ko nosaka EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, 10. panta 1. punktā, lemj par klasificētas informācijas aizsardzības noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi tiem noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2011/292/ES par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas (turpmāk – ESKI) aizsardzībai (1). Līdz šo noteikumu pieņemšanai EĀDD mutatis mutandis piemēro minētos Padomes drošības noteikumus. Augstais pārstāvis saskaņā ar 1. panta 3. punktu veic visus nepieciešamos pasākumus, lai EĀDD īstenotu šos noteikumus.
2. Ja dalībvalstis EĀDD struktūrās vai tīklos ievada klasificētu informāciju, kas apzīmēta ar valsts drošības klasifikācijas apzīmējumu, EĀDD minēto informāciju aizsargā saskaņā ar prasībām, kādas līdzvērtīgā līmenī piemēro ESKI, kā noteikts piemērojamos noteikumos, kas minēti 3. panta 1. punktā.
3. Attiecībā uz sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību EĀDD drošības pasākumi ir atbilstīgi minētās informācijas sensitivitātei un/vai sekām, kādas ES interesēm radītu tās neatļauta izpaušana.
4. pants
Fiziskā drošība
1. Atbilstīgus fiziskās drošības pasākumus, tostarp piekļuves kontroles kārtību, īsteno visās telpās, ēkās, birojos un citās zonās EĀDD, kā arī zonās, kur ir izvietotas komunikācijas un informācijas sistēmas, kas apstrādā klasificētu informāciju. Šādus pasākumus ņem vērā ēku projektēšanā un plānošanā.
2. Ja nepieciešams, izveido fiziskās drošības pasākumus darbinieku un viņu apgādājamo aizsardzībai.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētie pasākumi ir atbilstīgi novērtētajam darbinieku un apmeklētāju, materiālo līdzekļu un informācijas riskam.
4. EĀDD zonas, kurās tiek glabāta informācija, kuras klasifikācijas līmenis ir CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks, vai tai līdzvērtīga informācija, tiek izveidotas kā drošās zonas saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 3. panta 1. punktā, un tās apstiprina EĀDD kompetentā drošības iestāde.
5. pants
Personāla drošības pielaide
1. Piekļuvi klasificētai informācijai un personāla drošības pielaides procedūras regulē prasības, kas ietvertas 3. panta 1. punktā minētajos noteikumos.
2. Visi darbinieki, kuriem pienākumu dēļ var būt nepieciešams piekļūt informācijai, kuras klasifikācijas līmenis ir CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks, vai tai līdzvērtīgai informācijai, saņem attiecīgā līmeņa drošības pielaidi, pirms viņiem tiek atļauta piekļuve šādai klasificētai informācijai. Tomēr vietējiem darbiniekiem piekļuvi ESKI neatļauj, izņemot saskaņā ar nosacījumiem, kas iekļauti 3. panta 1. punktā minētajos noteikumos.
3. EĀDD darbinieku personāla drošības pielaides procedūras nosaka noteikumos, kas minēti 3. panta 1. punktā. Šīs procedūras nodrošina aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs tam, kāds noteikts procedūrās, kuras piemēro Eiropas Komisijā un Padomes Ģenerālsekretariātā.
6. pants
Komunikācijas un informācijas sistēmu drošība
1. EĀDD informāciju, ko apstrādā komunikācijas un informācijas sistēmās (turpmāk – KIS), aizsargā pret konfidencialitātes, integritātes, pieejamības, autentiskuma un nenoliedzamības apdraudējumu.
2. Visām KIS, kas apstrādā klasificētu informāciju, veic akreditācijas procesu. EĀDD, apspriežoties ar Padomes Ģenerālsekretariātu un Eiropas Komisiju, pielieto sistēmu drošības akreditācijas pārvaldībai.
3. Ja ESKI aizsargā ar kriptogrāfiskiem produktiem, šādus produktus pēc Padomes Lēmuma 2010/427/ES, ar ko nosaka EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, 10. panta 1. punktā minētās komitejas ieteikuma apstiprina EĀDD Kriptogrāfijas apstiprinājuma iestāde saskaņā ar 10. pantu Padomes Lēmumā 2011/292/ES par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai.
4. Augstais pārstāvis vajadzīgajā apjomā saskaņā ar 3. panta 1. punktu izveido šādas informācijas aizsardzības funkcijas:
a) |
informācijas aizsardzības iestādi; |
b) |
TEMPEST iestādi; |
c) |
kriptogrāfijas apstiprinājuma iestādi; |
d) |
kriptogrāfijas izplatīšanas iestādi. |
5. Katrai sistēmai Augstais pārstāvis saskaņā ar 3. panta 1. punktu izveido šādas funkcijas:
a) |
drošības akreditācijas iestādi; |
b) |
informācijas aizsardzības operatīvo iestādi. |
7. pants
Drošības apzināšanās un apmācība
1. Augstais pārstāvis nodrošina, ka EĀDD tiek izstrādātas un īstenotas atbilstīgas drošības apzināšanās un mācību programmas un ka darbinieki un attiecīgā gadījumā viņu apgādājamie saņem nepieciešamo informāciju un apmācību par drošības jautājumiem, kas atbilst riskiem viņu dzīvesvietā.
2. Darbinieki, pirms tiem piešķir piekļuvi ESKI un pēc tam – regulāri, tiek informēti par pienākumu aizsargāt ESKI atbilstīgi noteikumiem, kas minēti 3. panta 1. punktā, un tie atzīst šo pienākumu.
8. pants
Drošības prasību pārkāpumi un klasificētās informācijas kompromitējums
1. Par jebkuriem drošības pārkāpumiem vai iespējamiem drošības pārkāpumiem nekavējoties ziņo EĀDD Drošības direktorātam, kas informē attiecīgās struktūras Komisijā, Padomes Ģenerālsekretariātā vai dalībvalstīs, kā vajadzīgs.
2. Ja ir zināms vai pastāv pamatotas aizdomas, ka klasificētā informācija ir kompromitēta vai zudusi, EĀDD Drošības direktorāts informē Eiropas Komisijas Drošības direktorātu, Padomes Ģenerālsekretariātu vai dalībvalsti, kā vajadzīgs, un veic visus attiecīgos pasākumus saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 3. panta 1. punktā.
3. Ikvienam darbiniekam, kurš ir atbildīgs par šajā lēmumā noteikto drošības noteikumu pārkāpumu, var piemērot disciplināratbildību saskaņā ar attiecīgiem normatīvajiem aktiem. Ikvienai personai, kura ir atbildīga par klasificētās informācijas kompromitējumu vai zudumu, piemēro disciplināratbildību un/vai kriminālatbildību saskaņā ar attiecīgiem normatīviem aktiem.
9. pants
Drošības organizatoriskā struktūra EĀDD
1. Augstais pārstāvis ir EĀDD Drošības iestāde. Šo funkciju pildot, Augstais pārstāvis jo īpaši nodrošina, ka
a) |
drošības pasākumi vajadzības gadījumā tiek koordinēti ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Padomes Ģenerālsekretariātu un Eiropas Komisiju un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām visos drošības jautājumos, kas attiecas uz EĀDD darbībām, tostarp attiecībā uz personāla, materiālo līdzekļu un informācijas apdraudējuma raksturu un aizsardzības līdzekļiem pret to; |
b) |
visās EĀDD darbībās jau no sākuma tiek pilnībā ņemti vērā drošības aspekti; |
c) |
pirms EĀDD darbiniekiem var tikt piešķirta piekļuve informācijai, kuras klasifikācijas līmenis ir CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāks, vai tai līdzvērtīgai informācijai, viņiem tiek izsniegtas ES personāla drošības pielaides saskaņā ar 5. panta 2. punktu; |
d) |
drošības nolūkos EĀDD tiek izveidota uzskaites sistēma, kas nodrošina, ka klasificētā informācija tiek apstrādāta saskaņā ar noteikumiem, kuri minēti 3. panta 1. punktā, un ka tiek veikta uzskaite par visu klasificēto informāciju, kādu EĀDD izsniedz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, un par visu klasificēto informāciju, kas tiek saņemta no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām; |
e) |
tiek veiktas 11. pantā minētās drošības pārbaudes; |
f) |
tiek veikta izmeklēšana par visiem faktiskiem vai iespējamiem drošības pārkāpumiem, tostarp EĀDD rīcībā esošas vai EĀDD izcelsmes klasificētas informācijas kompromitējumu vai zudumu, un šādā izmeklēšanā tiek lūgta attiecīgo drošības iestāžu palīdzība; |
g) |
lai savlaicīgi un efektīvi reaģētu uz drošības incidentiem, tiek izveidoti atbilstīgi incidentu un seku pārvaldības plāni un mehānismi; |
h) |
ja darbinieki neievēro šo lēmumu, tiek veikti atbilstīgi pasākumi. |
2. Augstais pārstāvis var slēgt administratīvu vienošanos, ja vajadzīgs un jo īpaši attiecībā uz klasificētās informācijas apmaiņu ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punktu. Pirms to slēgšanas apspriežas ar 9. panta 6. punktā minēto komiteju.
3. Izpildu ģenerālsekretārs nodrošina, ka visās EĀDD telpās tiek veikti atbilstīgi fiziski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu darbinieku un apmeklētāju, materiālo līdzekļu un informācijas drošību un aizsargātību. Šā uzdevuma veikšanā izpildu ģenerālsekretāram palīdz galvenais izpilddirektors un EĀDD Drošības direktorāts.
4. EĀDD ir Drošības direktorāts, kas ir atbildīgs par visu drošības jautājumu organizāciju EĀDD un ir Augstā pārstāvja rīcībā saskaņā ar tā pilnvarām un vajadzības gadījumā var tam atskaitīties. Saskaņā ar 10. panta 3. punktu Padomes Lēmumā 2010/427/ES, ar ko nosaka EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, Drošības direktorātam palīdz dalībvalstu kompetentie dienesti.
5. Katras Savienības delegācijas vadītājs ir atbildīgs par visu ar delegācijas drošību saistīto pasākumu īstenošanu un pārvalda delegācijas darbinieku un apmeklētāju, materiālo līdzekļu un informācijas drošību un aizsargātību. Šo uzdevumu veikšanā viņam palīdz EĀDD Drošības direktorāts, delegācijas darbinieki, kas veic konkrēti noteiktus uzdevumus un funkcijas, un, ja vajadzīgs, konkrēti norīkoti drošības darbinieki.
6. Ar šo izveido Drošības komiteju. Augstais pārstāvis lūdz padomu Drošības komitejai, kura izskata un novērtē visus drošības jautājumus, kas ietilpst šā lēmuma darbības jomā, un attiecīgā gadījumā sniedz ieteikumus. Drošības komitejas sastāvā ir attiecīgi drošības eksperti, kas pārstāv katru dalībvalsti, Padomes Ģenerālsekretariātu un Eiropas Komisijas Drošības direktorātu. To vada Augstais pārstāvis vai iecelts delegāts, un tā pulcējas uz sanāksmēm pēc Augstā pārstāvja norādījuma vai ja to lūdz kāds no tās locekļiem. Drošības komiteja organizē savu darbību tā, ka tā var sniegt ieteikumus par ikvienu konkrētu drošības jomu šā lēmuma darbības jomas ietvaros.
7. EĀDD Drošības direktorāta vadītājs regulāri un ikreiz, kad nepieciešams, lai apspriestos par kopīgas intereses jomām, tiekas ar Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības direktoru un Eiropas Komisijas Drošības direktorāta direktoru.
10. pants
KĀDP misiju un ESĪP drošība
Katra misijas vadītāja vai ES Īpašā pārstāvja (ESĪP) atbildība attiecībā uz misijas vai grupas drošību ir noteikta Padomes lēmumā, ar kuru izveido misiju vai ieceļ ESĪP. Ikviens misijas vadītājs vai ESĪP var saņemt EĀDD Drošības direktorāta palīdzību, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi īstenota Padomes apstiprinātā politika attiecībā uz tā personāla drošību, kas izvietots ārpus ES darbībai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 2. nodaļu. Šajā nolūkā izveido atbilstīgus sakaru mehānismus.
11. pants
Drošības pārbaudes
1. Augstais pārstāvis nodrošina, ka tiek veiktas drošības pārbaudes, lai pārbaudītu atbilstību drošības noteikumiem un noteikumiem par personāla, materiālo līdzekļu un informācijas aizsardzību EĀDD un misijās, kas izveidotas saskaņā ar LES V sadaļas 2. nodaļu.
2. Ja nepieciešams, EĀDD var izmantot dalībvalstu, Padomes Ģenerālsekretariāta un Eiropas Komisijas speciālās zināšanas.
3. Augstais pārstāvis pieņem drošības pārbaudes gada programmu.
12. pants
Darbības nepārtrauktības plānošana
EĀDD Drošības direktorāts palīdz izpildu ģenerālsekretāram kopējās EĀDD darbības nepārtrauktības plānošanas ietvaros pārvaldīt EĀDD darbības procesu aspektus, kas saistīti ar drošību.
13. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.
Briselē, 2011. gada 15. jūnijā
Augstā pārstāve –
C. ASHTON
(1) Padomes 2011. gada 31. marta Lēmums 2011/292/ES par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.).
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/12 |
Ungārijas sniegtā informācija par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/35/ES īstenošanu
2011/C 304/06
Saskaņā ar 34. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 16. jūnija Direktīvā 2010/35/ES par pārvietojamām spiediena iekārtām Ungārija ir informējusi Komisiju par to, ka:
— |
Ungārija piemēros Direktīvas 2010/35/ES II pielikuma 1. pārejas noteikumu, |
— |
krāsu kodi, kurus izmanto pārvietojamām spiediena iekārtām Ungārijas teritorijā, ir noteikti Ekonomikas ministrijas 1998. gada 27. novembra Rīkojumā Nr. 14/1998 par drošības noteikumiem gāzes cilindriem. |
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/12 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu
2011/C 304/07
Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā:
Aizlieguma datums un laiks |
5.9.2011. |
Ilgums |
5.9.2011.–31.12.2011. |
Dalībvalsts |
Portugāle |
Krājums vai krājumu grupa |
BUM/ATLANT |
Suga |
Atlantijas zilais marlīns (Makaira nigricans) |
Zona |
Atlantijas okeāns |
Zvejas kuģu tips(-i) |
— |
Atsauces numurs |
— |
Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:
http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm
(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/13 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu
2011/C 304/08
Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā:
Aizlieguma datums un laiks |
7.9.2011. |
Ilgums |
7.9.2011.–31.12.2011. |
Dalībvalsts |
Francija |
Krājums vai krājumu grupa |
WHB/1X14 |
Suga |
Putasu (Micromesistius poutassou) |
Zona |
ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā |
Zvejas kuģu tips(-i) |
— |
Atsauces numurs |
959469 |
Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:
http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm
(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/14 |
Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu
2011/C 304/09
Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.
Aizlieguma datums un laiks |
13.8.2011. |
Ilgums |
13.8.2011.–31.12.2011. |
Dalībvalsts |
Beļģija |
Krājums vai krājumu grupa |
PLE/8/3411 |
Suga |
Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) |
Zona |
VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
Zvejas kuģu tips(-i) |
— |
Atsauces numurs |
870462 |
Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:
http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm
(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
V Atzinumi
CITI TIESĪBU AKTI
Eiropas Komisija
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/15 |
Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
2011/C 304/10
Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.
VIENOTS DOKUMENTS
PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
“NOSTRANO VALTROMPIA”
EK Nr.: IT-PDO-0005-0823-22.09.2010
AĢIN ( ) ACVN ( X )
1. Nosaukums:
“Nostrano Valtrompia”
2. Dalībvalsts vai trešā valsts:
Itālija
3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:
3.1. Produkta veids:
1.3. grupa: |
Siers |
3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):
Ar ACVN “Nostrano Valtrompia” apzīmētais produkts ir pustrekns siers ar ļoti cietu masu; siera gatavošanas sezona ilgst visu gadu, sieru gatavo no svaigpiena, pievienojot safrānu. Produktu piedāvājot tirdzniecībā, tam raksturīgas šādas īpašības: pēc formas siers ir cilindrisks ar gandrīz taisniem sāniem, cilindra diametrs 30–45 cm, tā augstums mainīgs – no 8 līdz 12 cm; ritulis sver no 8 līdz 18 kg; miza cieta, tās krāsa dažāda – no dzeltenbrūnas līdz sarkanīgai; siera masa cieta, taču ne pārāk graudaina, tajā var būt acojums, acis vidējas vai mazas, vienmērīgi izvietotas pa visu masu; siers gan pēc garšas, gan aromāta piesātināts un stiprs; ja tas nogatavināts īsāku laiku, tā garšā nav jūtams skābenums, taču ilgstošāk nogatavinātam sieram ir vāji izteikta asuma garša; siera masas krāsa salmu dzeltena, bet var kļūt dzeltenzaļa. Tauku saturs sierā (dabīgā stāvoklī) no 18 līdz 28 %, bet sausnā – no 27,5 līdz 42 %; mitruma saturs sierā (dabīgā stāvoklī) ir 36 %; minimālais nogatavināšanas ilgums ir 12 mēneši.
3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):
Pienu iegūst ražošanas apgabalā no Brūnās šķirnes govīm, kas 90 % apmērā ierakstītas Itālijas valsts ciltsgrāmatā. Atlikušie 10 % govju var būt izaudzētas no citām šķirnēm vai šķirņu krustojumiem. Paredzētais pievienojamā safrāna daudzums ir 0,05–0,2g/100 kg piena.
3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):
Vismaz 75 % kopējās barības devas sausnas veido zāle vai dažādu veidu zālaugu siens, bet labības, pākšaugu un to pārstrādes blakusproduktu koncentrāti, ganību sāls un minerālvielu un vitamīnu kompleksā barība, tostarp barības piedevas, nedrīkst pārsniegt 25 % no barības devas sausnas.
Dzīvniekiem jāizēdina zāle un/vai dažādu veidu zālaugu pļavu siens, kurā ietilpst tādi dabisko pļavu augi kā Dactylis glomerata (kamolzāle), Festuca ovina (aitu auzene), Poa annua (maura skarene), Phleum pratense (timotiņš) un Trifolium montanum (kalnu āboliņš), kas auguši 4. punktā noteiktajā apgabalā, tādā daudzumā, lai veidotu vismaz 50 % no dienas kopējās barības devas sausnas.
Laikposmā no jūnija līdz septembrim govis laiž alpīnajās pļavās vai ganībās vismaz 60 dienas atbilstoši laikapstākļiem. Govīm nedrīkst izēdināt kukurūzas skābbarību.
3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:
Piena ražošanai, piena pārstrādes posmiem, siera nogatavināšanai, rituļu apkasīšanai un apziešanai ar eļļu jānorisinās noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ievērojot tradicionālu produktu gatavošanas laiku un metodes.
3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:
“Nostrano Valtrompia” siers tiek pārdots veselos rituļos un/vai sagrieztā veidā. Sieru var sagriezt dažāda svara gabaliņos, taču tiem jābūt tādiem, kas ietver daļu rituļa sānu, lai varētu noteikt siera izcelsmi. Siera gabaliņi var būt gan vakuumiepakojumā, gan arī modificētas atmosfēras iepakojumā.
3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:
Ar ACVN “Nostrano Valtrompia” apzīmēto sieru piedāvā tirdzniecībā veselos rituļos un/vai sagrieztu gabaliņos, kuriem piestiprināts identifikācijas logotips ar uzrakstu “Nostrano Valtrompia”, kas atkārtojas vairākkārt, un reģistrācijas numurs, kas iespiests uz rituļa sāniem. Uz vienas no cilindriskā rituļa pusēm var piestiprināt papīra disku, uz kura norāda identifikācijas logotipu ar uzrakstu “Nostrano Valtrompia DOP.” (ACVN “Nostrano Valtrompia”), kam blakus ir ES logotips.
4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:
Ar ACVN “Nostrano Valtrompia” apzīmētā siera ražošanu un nogatavināšanu veic šādu Brešas (Brescia) provinces Trompijas ielejā (Valle Trompia) ietilpstošo pašvaldību teritorijā: Bovegno, Bovezzo, Brione, Caino, Collio, Concesio, Irma, Gardone Val Trompia, Lodrino, Lumezzane, Marcheno, Marmentino, Nave, Pezzaze, Polaveno, Sarezzo, Tavernole sul Mella un Villa Carcina, kā arī Gussago pašvaldības kalnu apgabalā, kurā ietilpst Quarone un Civine kalnu apriņķis.
5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:
5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:
Ar ACVN “Nostrano Valtrompia” apzīmēto sieru ražo ģeogrāfiskā vidē, kurai raksturīgas stāvas nogāzes, šauras pļavas ieleju lejasdaļās un kraujas kalnu ganības, kur aug tādi dabisko pļavu savvaļas augi kā Dactylis glomerata (kamolzāle), Festuca ovina (aitu auzene), Poa annua (maura skarene), Phleum pratense (timotiņš), Trifolium montanum (kalnu āboliņš) utt. Šo sugu zālaugi, ko dzīvnieki – galvenokārt Brūnās šķirnes govis – vasarā, uzturoties alpīnajās ganībās, ēd svaigus, bet gada pārējā laikā – siena veidā, veicina šim pienam raksturīgo organoleptisko īpašību veidošanos, jo šajos augos ietilpstošās aromātiskās vielas tieši pāriet pienā. Šo pašu ģeogrāfisko faktoru dēļ saglabājusies ražošanas struktūra, kas lielākoties veidota no maziem individuāliem uzņēmumiem, kuros iegūst pienu, pārstrādā to sierā, ko turpat arī nogatavina. Tādējādi Trompijas ielejā (Valle Trompia) joprojām dzīvo un strādā tradicionālie lopkopji, kas vienlaikus ir arī siernieki un siera nogatavinātāji; tā ir garantija, ka šai nozarei, kurā ražošanas posmi ir vienkopus, saglabājas spēcīga identitāte ar stiprām saknēm. Ģimenes tipa ražošanas organizācija, piemēram, spēja pašiem izgatavot amata rīkus siera meistara vajadzībām vai siera rituļu mizas ieziešanai ar eļļu, nodrošina tradicionālās lauksaimnieciskās prakses daudzveidības saglabāšanos Trompijas ielejā un, visbeidzot, zināšanu pārmantošanu mutvārdu ceļā.
5.2. Produkta specifika:
Ar ACVN “Nostrano Valtrompia” apzīmētajam sieram raksturīgs samazināts mitruma un tauku saturs, kas veicina cietas, bet ne graudainas konsistences veidošanos. Raksturīga īpašība ir arī tā, ka siera garšā nav jūtams skābums, kas ir tipiska svaigpienā esošās vietējās mikrofloras fermentatīvās darbības līdzsvara pazīme. Siera masa galvenokārt pievienotā safrāna dēļ ir salmu dzeltenā krāsā, kas var mainīties, kļūstot dzeltenzaļa, turpretim miza ir cieta, un tās krāsa mainīga – no dzeltenbrūnas līdz sarkanīgai, jo mizu apstrādā ar eļļu, lai siers pārāk agri un strauji nezaudētu mitrumu.
5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):
Teritorijas neregulārais strukturējums un reljefa neviendabīgums ir noteicis gan ražošanas piespiedu sadrumstalotību, gan arī radījis apstākļus, kādos piena rūpnieciska pārstrāde nav izdevīga, tādējādi laika gaitā nostiprinot lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu, kuras pamatā ir mazi lopkopības uzņēmumi, kas iegūto pienu pārstrādā paši. Augstie kalni un izteikti nevienmērīgais reljefs šajā apgabalā, kur alpīnās pļavas atrodas augstāk par 1 800 metriem virs jūras līmeņa un kur grūti izveidot plašai ražošanai vajadzīgus ceļus, vienmēr noteikuši īpašus piena savākšanas un pārstrādes apstākļus: pienu pārstrādei pašu uzņēmumos joprojām nogādā spaiņos vai kannās un toverīšos. Šo ar ģeogrāfiskā apgabala un tradicionālajiem apstrādes paņēmieniem saistīto īpatnību kopums nosaka piena specifiskumu un tādējādi veicina “Nostrano Valtrompia” sieram raksturīgo īpašību veidošanos. Jo īpaši krējuma dabīgā nostādināšanās ļauj krasi samazināt tauku saturu pienā, kurš paredzēts pārstrādei sierā, un vienlaikus veicina vietējās mikrofloras attīstību pienā, kurai ir svarīga nozīme siera nogatavināšanas procesu un garšas īpašību nodrošināšanai. Visas svaigpienā esošās vietējās mikrofloras darbība siera vannā ļauj panākt piena recekļa pareizu paskābināšanos un nogatavināšanas laikā veicina peptīdu un brīvo aminoskābju veidošanos ievērojamā daudzumā, tādējādi nosakot siera garšu un smaržu un atbrīvojot to no lieka skābuma.
Ar ACVN “Nostrano Valtrompia” apzīmētā siera nogatavināšanas laikā ražotāji, ieziežot siera rituļus ar eļļu, turpina ievērot tradicionālo praksi, lai nepieļautu, ka pāragra maksimālā mitruma daudzuma (36 %) sasniegšana negatīvi ietekmē fermentācijas procesu norisi, nelabvēlīgā virzienā mainot sieram raksturīgo stipro garšu.
Turklāt praksē nostiprinājusies safrāna pievienošana pienam un sūkalu un recekļa maisījumam ļauj uzlabot siera masas izskatu; ja to nedarītu, ar piena daļējo nokrejošanu un govju ēdināšanu saistītu faktoru dēļ siera masa kļūtu pārāk zaļa.
Trompijas ielejas vārds cieši saistīts ar tāda lopkopja tēlu, kurš reizē ir arī siera meistars un nogatavinātājs. Tādējādi viens cilvēks veic lielāko daļu veselas ražošanas nozares darbību. Šādos apstākļos tiek izmantoti plaši lietoti tehnoloģiski paņēmieni, ko dēls pārmanto no tēva. Safrāna pievienošana, vara vannu un tādu sierniecības rīku izmantošana, ko siernieki bieži vien darinājuši pašu rokām, piemēram, mieturis (spino), maisītājs (rotella) un krējuma nosmelšanas ierīce (spannarola), kā arī rūpība, ar kādu nogatavināšanas laikā ražotāji veic siera rituļu ieziešanu ar lineļļu, liecina par senās metodes izmantošanu piena apstrādē, kas ļauj pagatavot “Nostrano Valtrompia” – sieru, kurā izpaužas ražošanas apgabala lauksaimniecības un kultūras tradīciju īpatnības.
Atsauce uz specifikācijas publikāciju:
(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams internetā šādā tīmekļa vietnē:
http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
vai
tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/19 |
Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
2011/C 304/11
Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.
VIENOTS DOKUMENTS
PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
“SQUACQUERONE DI ROMAGNA”
EK Nr.: IT-PDO-0005-0794-04.12.2009
AĢIN ( ) ACVN ( X )
1. Nosaukums:
“Squacquerone di Romagna”
2. Dalībvalstis vai trešās valstis:
Itālija
3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:
3.1. Produkta veids:
1.3. grupa. |
Siers |
3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):
Ar ACVN “Squacquerone di Romagna” apzīmētais produkts ir mīkstas masas un strauji nogatavināts siers, kas ražots no govs piena, kurš iegūts 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Piedāvājot patērēšanai, ACVN “Squacquerone di Romagna” sieram jābūt ar šādām īpašībām.
|
Morfoloģiskās īpašības
|
|
Organoleptiskās īpašības.
|
3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):
ACVN “Squacquerone di Romagna” ir mīkstas masas siers, kas gatavots no govs pilnpiena, kurš slaukts no 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā audzētām govīm, kas pieder pie šādām šķirnēm: Itālijas Frīzijas govis, Alpu brūnās govis un Romagnola.
3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):
Govīm izēdināmo kopējo barības devu 60 % apmērā veido lopbarība un skābbarība, ko vēl papildina cita dzīvniekiem izēdināma lopbarība.
Lopbarībā un skābbarībā ietilpst pākšaugi un graudaugi, kas pilnībā audzēti 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
Daudzveidīgo lopbarības augu vidū īpašu vietu ieņem lucerna; govīm izēdina galvenokārt šādu šķirņu lucernu: “Pomposa”, “Classe”, “Garisenda”, “Delta” un “Prosementi”.
Izmanto šādu lopbarību ar augstu barības un enerģētisko vērtību:
1) |
proteīnaugi – sēklu pākšaugi: soja, cūku pupas, saulgriezes, zirnīši, kā arī sojas un saulgriežu sēklu ekstrakcijas milti; |
2) |
šķiedrvielām bagāta barība: žāvēti augļu mīkstumi, klijas un sojas sēklu miziņas; |
3) |
enerģētiskā barība: kukurūzas graudi, mieži, sorgo, kvieši, auzas, augu eļļas, sojas eļļa, veselas ekstrudētas linsēklas. |
3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:
Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā: piena ieguve, piena pārstrāde.
3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:
“Squacquerone di Romagna” siera iepakošanas darbības jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, jo sieram nav garozas, tātad tas ir simtprocentīgi ēdams un tādēļ īpaši pakļauts turpmākai mikrobioloģiskai iedarbībai: tas var bojāties to vidē izplatīto mikroorganismu ietekmes dēļ, kuri var nonākt kontaktā ar siera virsmu dažādo posmu laikā. Turklāt, tā kā “Squacquerone di Romagna” ir svaigs produkts, ar to jārīkojas tā, lai visā tā glabāšanas laikā tirdzniecības tīklā nepieļautu mikroorganismu savairošanos uz tā virsas. Lai nepieļautu bojāšanos, iepakošanas darbības jāveic pašā sertificētajā ražotnē. ACVN “Squacquerone di Romagna” sākotnējo iepakojumu veido pārtikas papīrs vai tara, kas piemērota īpaši mīkstas un krēmveida konsistences produkta iepakošanai.
3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:
Uz tāda siera iepakojuma, kurš gatavots, ievērojot šo specifikāciju, ir jābūt norādei “Squacquerone di Romagna — Denominazione d'Origine Protetta” (“Squacquerone di Romagna – aizsargāts cilmes vietas nosaukums”) vai “Squacquerone di Romagna — DOP” (“Squacquerone di Romagna – ACVN”) un ES logotipam. Uz etiķetes turklāt jānorāda arī ražotāja/iesaiņotāja vārds un uzvārds vai nosaukums, uzņēmuma nosaukums un adrese. Produkts jāglabā temperatūrā no 0 °C līdz + 6 °C. Maksimālā uzglabāšanas temperatūra jānorāda uz etiķetes. Uz marķējuma, kas piestiprināts siera ārējam aizsargapvalkam, nosaukumu “Squacquerone di Romagna” atveido kursīvā Sari Extra Bold burtu salikumā un tikai zilajā Pantone 2747 tonī un baltā krāsā; burtu lielumam jābūt proporcionālam iepakojumam. Nedrīkst pievienot nekādu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos.
4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:
ACVN “Squacquerone di Romagna” ražošanas apgabalā ietilpst šādas Emīlijas Romaņjas reģiona provinces: Ravenna, Forli-Cesena, Rimini un Bologna; kā arī daļa Ferrara provinces, kuras rietumu robežu veido valsts nozīmes autoceļš Nr. 64 (Porrettana), bet ziemeļu pusē tā robeža ir Po upe.
5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:
5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:
ACVN “Squacquerone di Romagna” siera ražošanas apgabalam raksturīgi tas, ka izmantojamās zemes platības atrodas apvidū, kas veido reljefa paaugstinājumus attiecībā pret aluviālo līdzenumu. Lauksaimnieciskajā ziņā zemes platības izmanto graudkopībai, lopbarības audzēšanai un speciālu kultūru intensīvai audzēšanai. Zemes siltuma režīms, kāds valda ACVN “Squacquerone di Romagna” ražošanas apgabalā, atbilst subkontinentālajam mērenajam klimatam. Ražošanas apgabalā jau izsenis pastāvējušas lauku saimniecības, kas nodarbojušās ar augkopību un mazapjoma lopkopību, kur nelielo skaitu lauksaimniecības dzīvnieku vienlaikus izmantoja gan piena ieguvei, gan lauku darbiem. Daļu pārtikā lietojamā piena pārstrādāja “Squacquerone di Romagna” sierā ar nolūku iemainīt to pret citiem produktiem un tādējādi papildināt lauksaimnieka ienākumus.
Pētījumos, kas veikti par ACVN “Squacquerone di Romagna” sieru, izceltas izmantoto dabīgo ieraugu īpašības, kas nenoliedzami liecina par vietējo baktēriju sugu viendabīgumu: izmantotas Streptococcus thermophilus vietējo biotipu kultūras. Šādu dabīgo ieraugu kultūras attīstītas ierauga sagatavošanas iekārtās, kas atrodas 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā; šo ieraugu sagatavošanai vienmēr izmanto tikai pienu, kas iegūts noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
Ražošanas paņēmieni ir līdzīgi pagātnē lietotajiem paņēmieniem, un siera gatavošanas ilgums atkarīgs no gadalaika: ziemā ražošanas cikls ir garāks, bet vasarā – īsāks. Lai sieram būtu vajadzīgā konsistence, svarīga nozīme ir ražotāju kompetencei un pieredzei.
5.2. Produkta specifika:
Raksturīgas īpašības, kas “Squacquerone di Romagna” atšķir no pārējiem sieriem ar mīkstu masu un īsu nogatavināšanas laiku, ir šā siera masas perlamutra baltā krāsa un tā izsmalcinātais, tipiskais piena aromāts ar zāles smaržas niansi.
Galvenā īpašība, kas visvairāk ietekmējusi “Squacquerone di Romagna” reputāciju, ir šā siera krēmveida un želatīnveida konsistence, kā arī labā ziežamība, jo nav sabiezējumu.
5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):
“Squacquerone” siera raksturīgās īpašības, jo sevišķi tā krēmīgums un labā ziežamība, ko tam piešķir sabiezējumu trūkums masā, ir siera pagatavošanā izmantotā piena īpašību ietekmes rezultāts – pienam ir sevišķas īpašības: tajā ir maz proteīnu un taukvielu govju barošanas režīma dēļ, kurā noteicoša nozīme ir minētajam ģeogrāfiskajam apgabalam.
Jānorāda, ka tās lopbarības specifiskās īpašības, kuru pilnībā izaudzē 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, – tajā ir daudz cukuru un viegli sagremojamu šķiedrvielu – nosaka šīm govīm raksturīgo barības režīmu, kas izceļas ar to, ka enerģiju dzīvnieki mazāk uzņem no taukvielām un cietes, bet vairāk no šim apgabalam tipiskās lopbarības. Tādējādi iegūtajā pienā ir maz proteīnu un tauku; tas nosaka “Squacquerone” siera tipisko īpašību – labo ziežamību. Rezultātā veidojas 3.2. punktā aprakstītās organoleptiskās īpašības, tostarp siera masas mīkstā un krēmveida konsistence, maigā, nedaudz skābenā garša, kā arī izsmalcinātais aromāts ar zāles smaržas niansi.
Turklāt pieredzējušie ražotāji, kas pagatavošanas ilgumu veiksmīgi pielāgo attiecīgam gadalaikam, nepieļauj, ka siera masa kļūst krītveidīga vai pārāk bieza.
Cita svarīga saikne starp noteikto ģeogrāfisko apgabalu un “Squacquerone di Romagna” ir vietējo ierauga kultūru celmu izmantošana. Pēc taksonomiskā iedalījuma visās dabīgā ierauga kultūrās izmantoto mikroorganismu suga ir Streptococcus thermophilus, kas nosaka ACVN “Squacquerone di Romagna” sieram tipiskās piena mikrofloras īpašības. Dažādie izolētie biotipi uzrāda sevišķas fizioloģiskās un bioķīmiskās īpašības, kas nav salīdzināmas ar to celmu īpašībām, kuri selekcionēti starptautiskajās ieraugu kolekcijās; tas vēlreiz apstiprina “Squacquerone di Romagna” ražošanā izmantoto baktēriju kolekciju unikalitāti un tipiskumu. Streptococcus thermophilus vietējie biotipi tika izolēti no dažiem svaigpiena paraugiem, ko ņēma no vairākām kūtīm siera tipiskajā ražošanas apgabalā, un tāpēc tiem ir vietēja izcelsme un tie kopumā veido tipisku mikroorganismu sabiedrību, kas radusies dabiskās izlases un cilvēka selekcijas rezultātā, tādējādi radot īpašu, šim teritoriālajam apgabalam raksturīgu ekoloģisko nišu.
Atsauce uz specifikācijas publikāciju:
(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
Valdība ir uzsākusi Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 5. punktā minēto valsts iebildumu procedūru, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Squacquerone di Romagna” reģistrācijas priekšlikumu 2006. gada 30. martā publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 75. numurā.
Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams internetā šādā tīmekļa vietnē:
http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
vai tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/23 |
Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
2011/C 304/12
Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.
VIENOTS DOKUMENTS
PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
“UVA DI PUGLIA”
EK Nr.: IT-PGI-0005-0653-11.10.2007
AĢIN ( X ) ACVN ( )
1. Nosaukums:
“Uva di Puglia”
2. Dalībvalsts vai trešā valsts:
Itālija
3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:
3.1. Produkta veids:
1.6. grupa. |
Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):
Ar AĢIN “Uva di Puglia” apzīmē galda vīnogas, kas pieder pie baltogu “Italia”, baltogu “Victoria”, baltogu “Regina”, melnogu “Michele Palieri” un sārtogu “Red Globe” šķirnes un audzētas 4. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā; tirdzniecībā piedāvā minēto šķirņu Ekstra un I šķiras vīnogas.
Piedāvājot tirdzniecībā, galda vīnogām ir jābūt ar šādām raksturīgām īpašībām: veselu ķekaru masa nedrīkst būt mazāka par 300 gramiem; ogu lielums (diametrs) nedrīkst būt mazāks par 21 mm “Victoria” šķirnes vīnogām, “Regina” vīnogām – mazāks par 15 mm, bet “Italia”, “Michele Palieri” un “Red Globe” šķirnes vīnogām – mazāks par 22 mm; ogu krāsa “Italia”, “Regina” un “Victoria” šķirnei ir gaiši salmu dzeltena, “Michele Palieri” šķirnei – samtaini melna, bet “Red Globe” šķirnei – zeltaini sārta; cukuru saturam “Italia”, “Regina” un “Red Globe” šķirnes vīnogu sulā ir jābūt ne mazākam par 14 °Brix, bet “Victoria” un “Michele Palieri” šķirnes vīnogu sulā – ne mazākam par 13 °Brix. Visu minēto šķirņu vīnogām Briksa grādos izteiktā rādītāja attiecība pret kopējo skābumu nedrīkst būt zemāka par 22.
3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):
—
3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):
—
3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:
Visi “Uva di Puglia” vīnogu audzēšanas un novākšanas posmi jāveic 4. punktā noteiktajā ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā.
3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:
Visām iepakojumu vienībām jābūt noslēgtām (ar tīkliņu, “flow-pack”, uzlīmi uz maisiņiem un uz caurspīdīgiem un perforētiem iepakojumiem). Vīnogas iepako kārbās pa 5 kg tīrsvarā; kārbas var būt no papīra, koka, finiera vai plastmasas; kartona kārbās pa 2 kg, 2,5 kg un 3,0 kg tīrsvarā, polipropilēna vai polietilēna tereftalāta (PET) groziņos pa 2,0 kg, 1,5 kg, 1,0 kg, 0,750 kg un 0,5 kg tīrsvarā; groziņus savukārt iepako kopējā plastmasas, koka vai kartona tarā, polietilēna tereftalāta maisiņos pa 0,5 kg un 1,0 kg tīrsvarā; maisiņus savukārt iepako kopējā plastmasas, koka vai kartona tarā. Iepakošana noteikti jāveic 4. punktā norādītajā apgabalā, lai nepieļautu, ka pārvadāšana un lieka pārcilāšana iebojā ogas, mainot to izskatu un krāsu. Galda vīnogām jābūt iepakotām tā, lai šis produkts būtu pienācīgi aizsargāts.
3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:
Uz katra iepakojuma jāpiestiprina etiķete, uz kuras vienā un tajā pašā pusē ar salasāmiem, no ārpuses saskatāmiem un neizdzēšamiem burtiem līdztekus nosaukuma logotipam un Kopienas grafiskajam simbolam jāatveido šādas norādes: iepakotāja un vīnogu ražotāja nosaukums (vai vārds un uzvārds) un adrese vai simbols, vai identifikācijas kods, kā arī attiecīgās norādes un tiesību aktu prasībām atbilstoša informācija.
Logotipā stingri jāievēro burtu proporcijas atkarībā no grafiskā atveidojuma.
Tomēr logotipu ir atļauts atveidot mainītā lielumā.
Logotipu ar AĢIN nosaukumu atveido arī uz dažāda diametra uzlīmēm vai pašlīmējošām uzmavām.
4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:
“Uva di Puglia” ražošanas apgabalā ietilpst visas Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Foggia, Taranto un Lecce provinces pašvaldību teritorijas, kas atrodas vairāk nekā 330 m augstumā virs jūras līmeņa.
5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:
5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:
“Uva di Puglia” ražošanas apgabalam ir raksturīgi šo vīnogu audzēšanai ļoti piemēroti augsnes un klimatiskie apstākļi: vidēji irdenas, skeletainas augsnes ar pietiekami augstu kopējo karbonātu un aktīvā kalcija saturu, bagātas ar kāliju, kalciju un magniju. Klimats ir maigs arī ziemā, to labvēlīgi ietekmē Adrijas jūras tuvums un vēji, kas pūš no Murdžijas (Murgia) pakalnu puses. Nelielie nokrišņi pavasara un vasaras sezonā, ko papildina ar noteiktās devās pievadītu irigācijas ūdeni, apgaismojuma intensitāte šajā apgabalā un mērenie vēji atbilst tādas saulmīles kultūras prasībām kā vīnogulāji. Produkta kvalitātes īpašību nostiprināšanos veicina Apūlijas vīnogu nozares darbinieku augstā specializācijas pakāpe, kas pārmantota laiku gaitā un neskarta saglabājusies līdz mūsu dienām un kas izpaužas vīnogu audzēšanas, apstrādes un iepakošanas prasmē.
5.2. Produkta specifika:
“Uva di Puglia” reputācija saistīta ar lieliem panākumiem produkcijas ieguvē un eksportā, un tāpēc šo vīnogu nosaukums bieži minēts grāmatās, pētījumos un nozares periodikas rakstos. “Uva di Puglia” ir Itālijā visvairāk audzētās un uz ārvalstīm eksportētās vīnogas. “Uva di Puglia” izceļas ar ķekara skaistumu un viendabīgumu, ar vīnogu miziņas košo krāsojumu un spīdīgumu un ogu kraukšķīgumu – raksturīgām īpašībām, kas liecina par ražošanas apgabala piemērotību vīnogu audzēšanai un lauksaimnieku augsto specializācijas pakāpi.
5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):
“Uva di Puglia” reputācija iekļaujas vēsturiski ekonomiskā kontekstā, un pirmās liecības par tām datējamas ar XIX gadsimta beigām. Kaut arī tajā laikā ceļojumu ilgums un produkta bojāšanās bija galvenie tā eksporta kavēkļi, “Uva di Puglia” salīdzinājumā ar citām vīnogām labāk saglabāja savas īpašības un ļoti labā stāvoklī nonāca arī tādu zemju tirgos, kā, piemēram, Vācija. Šajā saistībā jāatgādina, ka 1869. gadā Serdžo Muši (Sergio Musci) uzsāka veikt pirmās Apūlijas galda vīnogu piegādes no Bišeļjes (Bisceglie) (Bari provincē) uz Milānu, Turīnu un Boloņu, bet 1880. gadā – pēc Frančesko De Villagomesa (Francesco De Villagomez) iniciatīvas, kurš arī bija Bišeļjes iedzīvotājs, – pirmos Apūlijas galda vīnogu sūtījumus uz Vāciju.
Gadu gaitā “Uva di Puglia” produkcijas apjoms pakāpeniski palielinājās un līdztekus tam – arī tās eksports, kā par to liecina Ārējās tirdzniecības institūts (Istituto per il Commercio Estero (I.C.E)), tādējādi uzskatāmi pārstāvot ražošanas apgabalu starptautiskos tirgos. Jau 40. gados kopējais sūtījumu apjoms no “Uva di Puglia” audzēšanai veltītajiem ražošanas apgabaliem ik dienu bija simtiem dzelzceļa vagonu. “Uva di Puglia” eksporta apjoms 1975. gadā sasniedza 62,4 % no Itālijas ārējai tirdzniecībai paredzētā galda vīnogu daudzuma, 1980. gadā tas bija 52,7 %, bet 1985. gadā – 74,1 %. Tieši lielo panākumu dēļ, kas gūti “Uva di Puglia” ražošanā un eksportā, šīs vīnogas vairākkārt minētas grāmatās, pētījumos un nozares periodikas rakstos. Ievērību pelna fotoattēli, kas iekļauti Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1979. gadā publicētajā sējumā ar nosaukumu “Galda vīnogas” (“Table Grapes”), kas ir daļa no Starptautiskās augļu un dārzeņu standartizācijas (International Standardisation of fruit and vegetable) izdotās sērijas. Šajā izdevumā ietilpst fotoattēli ar vīnogām pilnām kastēm, uz kurām redzamas skaidras atsauces uz Apūliju.
Panākumi ražošanā un eksportā savukārt ir liecība par pilnīgo mijiedarbi starp ģeogrāfiskā apgabala lielisko piemērotību un lauksaimnieku specializēšanos, kas ļāvusi sasniegt ļoti augstu kvalitātes līmeni un tādējādi izpelnīties atzinību Itālijas un ārvalstu patērētāju vidū. Kopš XX gadsimta sākuma minētas skaidras norādes par teritorijas piemērotību un galda vīnogu audzētāju ražošanas specializāciju. Šādā saistībā 1914. gadā Vivarelli (Vivarelli), sniegdams pārskatu par stāvokli Apūlijā, uzsvēra klimata un augsnes īpašību sevišķo piemērotību un vīnkopju nostāju, “kuri sapratuši, ka vīnogu audzēšanā nedrīkst izlaist nevienu vajadzīgo agrotehnisko pasākumu…”. Šī centība izpaužas vēl šodien prasmē, ar kādu tiek rūpīgi un uzmanīgi veikti roku darbi vīnogulāju dzinumu un vīnogu ķekaru kopšanā, lieko lapu un dzinumu atdalīšanā, dzinumu izkārtošanā labākas izgaismotības nodrošināšanai, visu to darbību izpildē, kuras veicina vīnogu augšanu un ienākšanos optimālos apstākļos, tādējādi mazinot sporaugu ierosināto slimību ietekmi un darot vīnogas piemērotākas ilgākai uzglabāšanai. “Uva di Puglia” vēsturisko nozīmi tā apstiprina ne tikai Itālijas un ārvalstu tirgu vienmēr augošais pieprasījums, bet arī to nozares dalībnieku atzinība, kuri darbojas citos vīnogu ražošanas reģionos.
Atsauce uz specifikācijas publikāciju:
(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)
Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams internetā šādā tīmekļa vietnē:
http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
vai
tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
15.10.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 304/26 |
Paziņojums Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai ievērībai, kurš ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1024/2011 ir pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1024/2011
2011/C 304/13
1. |
Kopējā nostājā 2002/402/KĀDP (1) Savienība ir aicināta iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas attiecas uz organizācijas Al-Qaida locekļiem un atsevišķām personām, grupām, uzņēmumiem un organizācijām, kas saistītas ar to un kas minētas sarakstā, kurš sastādīts atbilstīgi ANO DP Rezolūcijām 1267(1999) un 1333(2000) un kurš regulāri jāatjaunina ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1267(1999). ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:
Rīcība vai darbības, kas norāda, ka atsevišķa persona, grupa, uzņēmums vai organizācija ir “saistīta ar”Al-Qaida:
|
2. |
ANO Komiteja 2011. gada 5. oktobrī nolēma attiecīgajam sarakstam pievienot Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai. Viņš jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru viņš ir iekļauts minētajā ANO sarakstā. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:
Sīkāka informācija http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml |
3. |
Papildus 2. punktā minētajam ANO lēmumam Komisija pieņēma Regulu (ES) Nr. 1024/2011 (2), ar kuru groza I pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (3). Ar grozījumu, kas izdarīts saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 881/2002, minētās regulas I pielikumā (“I pielikums”) pievienotajā sarakstā iekļauj Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai. Tādējādi personām un organizācijām, kas iekļautas I pielikumā pievienotajā sarakstā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:
|
4. |
Regulas (EK) Nr. 881/2002 7.a pantā (5) paredzēta pārskatīšanas procedūra, ja sarakstā iekļautās personas ir iesniegušas apsvērumus par iekļaušanas sarakstā pamatojumu. Personas un organizācijas, kas iekļautas I pielikumā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2011, var pieprasīt Komisijai pamatot viņu iekļaušanu šajā sarakstā. Šis pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:
|
5. |
Attiecīgo personu un organizāciju uzmanība tiek pievērsta arī iespējai apstrīdēt Regulu (ES) Nr. 1024/2011 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā. |
6. |
Regulas I pielikumā iekļauto personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus izmantot svarīgām vajadzībām vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu. |
(1) OV L 139, 29.5.2002., 4. lpp.
(2) OV L 270, 15.10.2011., 24. lpp.
(3) OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.
(4) Regulas 2.a pants tajā iekļauts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2003 (OV L 82, 29.3.2003., 1. lpp.).
(5) Regulas 7.a pants tajā iekļauts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2009 (OV L 346, 23.12.2009., 42. lpp.).