ISSN 1725-5201 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Informācija un paziņojumi |
52. sējums |
Paziņojums Nr. |
Saturs |
Lappuse |
|
II Paziņojumi |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Komisija |
|
2009/C 039/01 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5436 — Citi Infrastructure Partners LP/Itinere Infraestructuras SA) ( 1 ) |
|
2009/C 039/02 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5418 — Blackfriars/Vink Holding) ( 1 ) |
|
|
III Sagatavošanā esoši tiesību akti |
|
|
PADOME |
|
2009/C 039/03 |
||
|
IV Informācija |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
|
Komisija |
|
2009/C 039/04 |
||
|
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
2009/C 039/05 |
||
2009/C 039/06 |
||
2009/C 039/07 |
||
2009/C 039/08 |
||
|
V Atzinumi |
|
|
ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
|
|
Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
|
2009/C 039/09 |
||
|
CITI AKTI |
|
|
Komisija |
|
2009/C 039/10 |
||
|
||
2009/C 039/11 |
||
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
|
II Paziņojumi
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Komisija
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/1 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.5436 — Citi Infrastructure Partners LP/Itinere Infraestructuras SA)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2009/C 39/01)
2009. gada 13. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi spāņu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5436. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/1 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.5418 — Blackfriars/Vink Holding)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2009/C 39/02)
2009. gada 5. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5418. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
III Sagatavošanā esoši tiesību akti
PADOME
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/2 |
Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes ierosme Padomes pamatlēmumam 2009/…/TI par kriminālprocesa jurisdikcijas pretrunu novēršanu un risināšanu
(2009/C 39/03)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 31. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
ņemot vērā Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Zviedrijas Karalistes ierosinājumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta Atzinumu (1),
tā kā:
(1) |
Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
(2) |
Saskaņā ar Hāgas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā (2), ko Eiropadome pieņēma 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē, kurā paredzēts uzlabot kriminālvajāšanas efektivitāti, vienlaikus nodrošinot pareizu tiesvedības darbību, īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējām daudzpusējās pārrobežu lietās pēc iespējas vairāk kriminālvajāšanas darbību veikt vienā dalībvalstī, turklāt vēl uzmanība būtu jāpievērš papildu priekšlikumiem, tostarp priekšlikumiem par jurisdikcijas konfliktiem, lai pabeigtu vispārējo pasākumu programmu, ar ko krimināllietās īstenot tiesu lēmumu savstarpējas atzīšanas principu. |
(3) |
Šajā pamatlēmumā paredzēto pasākumu mērķiem vajadzētu būt jo īpaši šādiem: novērst un atrisināt jurisdikcijas konfliktus, nodrošināt, lai tiesvedības norises vietas jurisdikcija būtu attiecīgai lietai vispiemērotākā, un padarīt kriminālās jurisdikcijas izvēli pārskatāmāku un objektīvāku, ja lietas fakti ir divu vai vairāku dalībvalstu jurisdikcijā. |
(4) |
Ja lietas fakti ir vairāku dalībvalstu jurisdikcijā un tie var būt par iemeslu jurisdikcijas konfliktiem, nav nekādu garantiju, ka jurisdikcija, ko izvēlas krimināltiesvedībai, ir vispiemērotākā attiecīgai lietai vai ka tā ir izvēlēta pārskatāmi un objektīvi, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus un katras iespējamās jurisdikcijas iezīmes. Kopējā Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka valstu iestādes jau procesa sākuma stadijā ir informētas par faktiem, kas var būt par pamatu jurisdikcijas konfliktam, un lai varētu panākt vienošanos pēc iespējas vairāk ar šiem faktiem saistīto krimināltiesvedības darbību koncentrēt vienā jurisdikcijā, ņemot vērā kopējus un objektīvus kritērijus un pārskatāmību. |
(5) |
Šis pamatlēmums būtu jāpiemēro divās situācijās. Pirmkārt, ar pamatlēmumu izveido informācijas apmaiņas procedūru, ko piemēro, ja dalībvalsts kompetentās iestādes par konkrētiem faktiem ir sākušas krimināltiesvedību un tām ir jāuzzina, vai par šiem pašiem faktiem nenotiek tiesvedība kādā citā dalībvalstī. Otrkārt, dalībvalsts kompetentās iestādes ir sākušas krimināltiesvedību par konkrētiem faktiem un to rīcībā ar līdzekļiem, kas nav paziņošanas procedūra, nonāk informācija, ka citas dalībvalsts(-u) kompetentās iestādes par šiem pašiem faktiem jau sākušas tiesvedību. Šādā situācijā nebūtu jāpiemēro paziņošanas procedūra un attiecīgām valstīm būtu jāiesaistās tiešā apspriešanā. |
(6) |
Ar šo pamatlēmumu nav iecerēts risināt negatīvus jurisdikcijas konfliktus, proti, kad neviena dalībvalsts nav atzinusi izdarītā noziedzīgā nodarījuma jurisdikciju. Šajā pamatlēmumā kā īpašu pozitīva jurisdikcijas konflikta kategoriju vajadzētu apsvērt situāciju, kurā dalībvalsts ir atzinusi savu jurisdikciju, tomēr tā nevēlas to izmantot. |
(7) |
Nevienai attiecīgai dalībvalstij nebūtu pienākums pret savu gribu atteikties no jurisdikcijas vai atzīt jurisdikciju. Ja nevar panākt vienošanos, dalībvalstīm būtu jāsaglabā tiesības sākt krimināltiesvedību par jebkuru noziedzīgu nodarījumu, kas ir attiecīgās valsts jurisdikcijā. |
(8) |
Ar šo pamatlēmumu neietekmē likumības principu un iespēju principu, ko reglamentē attiecīgie dalībvalstu tiesību akti. Tā kā šā pamatlēmuma galvenais mērķis ir novērst nevajadzīgas paralēlas krimināltiesvedības, tā piemērošanai nevajadzētu būt par pamatu jurisdikcijas konfliktam, kas citā gadījumā nemaz nerastos. |
(9) |
Šis pamatlēmums neskar un ar to nav paredzēts reglamentēt principu ne bis in idem, kas atzīts Šengenas līguma īstenošanas konvencijas (3) 54.–58. pantā un attiecīgā Eiropas Kopienu Tiesas praksē. |
(10) |
Pamatlēmums neskar procedūras, kas reglamentētas Eiropas Konvencijā par krimināllietu tiesvedības nodošanu, kas parakstīta Strasbūrā 1972. gada 15. maijā, kā arī citus mehānismus, ar ko dalībvalstis savstarpēji nodod krimināllietu tiesvedību. |
(11) |
Ja apsūdzētais ir citas dalībvalsts valstspiederīgais vai pastāvīgais iedzīvotājs, to nevajadzētu automātiski uzskatīt par būtisku saikni. |
(12) |
Paziņojumā aprakstot krimināltiesvedības faktus, paziņotāja iestāde jo īpaši precīzi norāda kur, kad un kā nodarījums ir veikts, kā arī informāciju par aizdomās turamo vai apsūdzēto personu, lai atbildētāja iestāde varētu noteikt, vai tās dalībvalstī par šiem faktiem jau nav sākta krimināltiesvedība. |
(13) |
Tiešu apspriešanos var ierosināt jebkura attiecīgā dalībvalsts, izmantojot jebkādus saziņas līdzekļus. |
(14) |
Šajā pamatlēmumā ir noteikts, kādos gadījumos attiecīgajām iestādēm ir obligāti jāiesaistās tiešā apspriešanā. Tomēr nekas nedrīkstētu kavēt iestādes jebkurā citā situācijā brīvprātīgi iesaistīties tiešā apspriešanā, lai vienotos par piemērotāko jurisdikciju. |
(15) |
Ja kompetentām iestādēm kļūst zināms, ka dalībvalstī sāktas vai paredzētas krimināltiesvedības fakti ir izmeklēti citā dalībvalstī galīgi izbeigtā tiesvedībā, būtu jāveicina turpmāka informācijas apmaiņa. Šīs informācijas apmaiņas mērķim tādējādi vajadzētu būt, ka tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā ir galīgi izbeigta tiesvedība, nodrošina informāciju un pierādījumus, kas dod iespēju saskaņā ar to valsts tiesību aktiem atsākt tiesvedību. |
(16) |
Šim pamatlēmumam nevajadzētu būt par pamatu pārmērīgām birokrātijas procedūrām, ja tajā risinātās problēmas var atrisināt ar jau pieejamiem citiem piemērotākiem līdzekļiem. Tādējādi, ja dalībvalstis jau savstarpēji izmanto elastīgākus instrumentus vai mehānismus, tad tie prevalē pār šo pamatlēmumu. |
(17) |
Šim pamatlēmumam būtu jāpapildina un tam nebūtu jāskar Padomes Lēmums 2008/…/TI (… gada …) par Eurojust stiprināšanu, ar kuru groza Lēmumu 2002/187/TI (4), un tam būtu jāizmanto esošie Eurojust mehānismi. |
(18) |
Personas datiem saskaņā ar šo pamatlēmumu piemēro Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (5). |
(19) |
Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.
1. NODAĻA
VISPĀRĒJI PRINCIPI
1. pants
Temats un darbības joma
1. Ar šo pamatlēmumu izveido —
a) |
procesuālo sistēmu, saskaņā ar kuru attiecīgu valstu iestādes apmainās ar informāciju par konkrētu faktu dēļ notiekošu krimināltiesvedību, lai uzzinātu, vai par šiem pašiem faktiem nav uzsākta tiesvedība kādā citā dalībvalstī, un saskaņā ar kuru attiecīgo valstu iestādes sāk tiešu apspriešanos, lai vienotos par piemērotāko jurisdikciju, kurā veikt krimināltiesvedību par konkrētiem faktiem, kas ir divu vai vairāku dalībvalstu jurisdikcijā; |
b) |
noteikumus un vienotus kritērijus, ko ņem vērā attiecīgu divu vai vairāku dalībvalstu iestādes, kas tiecas panākt vienošanos par piemērotāko jurisdikciju, kurā veikt krimināltiesvedību par konkrētiem faktiem. |
2. Šo pamatlēmumu piemēro šādās situācijās:
a) |
ja dalībvalsts kompetentās iestādes par konkrētiem faktiem ir sākušas krimināltiesvedību un tās atklāj, ka šajā tiesvedībā izmantotie fakti ir būtiski saistīti ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm un ka pastāv iespēja, ka šo citu dalībvalstu kompetentās iestādes par šiem pašiem faktiem veic krimināltiesvedību, vai |
b) |
ja vienas dalībvalsts kompetentās iestādes ir sākušas krimināltiesvedību un to rīcībā jebkādā veidā nonāk informācija, ka vienas vai vairāku citu dalībvalstu kompetentās iestādes ir sākušas krimināltiesvedību par šiem pašiem faktiem. |
3. Šo pamatlēmumu nepiemēro tad, ja attiecībā uz izdarīto noziedzīgo nodarījumu neviena dalībvalsts nav atzinusi savu jurisdikciju.
4. Šo pamatlēmumu nepiemēro tiesvedībai, ko sāk pret uzņēmumiem, ja tiesvedības mērķis ir piemērot Eiropas Kopienas konkurences tiesības.
5. Ar šo pamatlēmumu nepiešķir nekādas tiesības personai, pie kuras valsts iestādes ir iecerējušas vērsties.
2. pants
Definīcijas
Šajā pamatlēmumā —
a) |
“paziņotāja valsts” ir dalībvalsts, kuras kompetentās iestādes citas dalībvalsts kompetentām iestādēm paziņo informāciju vai aicina citu dalībvalstu kompetentās iestādes sākt tiešu apspriešanos; |
b) |
“atbildētāja valsts” ir dalībvalsts, kuras kompetentās iestādes saņem citu dalībvalstu kompetento iestāžu paziņojumus vai kuras citu dalībvalstu kompetentās iestādes aicina sākt tiešu apspriešanos; |
c) |
“notiekoša tiesvedība” ir krimināltiesvedība, arī pirmstiesas stadijā, ko saskaņā ar attiecīgas valsts tiesībām veic kādas dalībvalsts kompetentās iestādes, izskatot konkrētus faktus; |
d) |
“paziņotāja iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir izraudzīta, lai citu dalībvalstu iestādēm paziņotu par tiesvedību, kas notiek par noziedzīgiem nodarījumiem, un saņemtu atbildes uz šādiem paziņojumiem un pārrunātu un vienotos ar citu dalībvalstu kompetentām iestādēm par to, kura ir piemērotākā jurisdikcija krimināltiesvedībai par konkrētiem faktiem, kuri ir attiecīgo dalībvalstu jurisdikcijā; |
e) |
“atbildētāja iestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar attiecīgiem valstu tiesību aktiem ir izraudzīta, lai saņemtu paziņojumus par citā dalībvalstī notiekošu tiesvedību par noziedzīgiem nodarījumiem un atbildētu uz šiem paziņojumiem, un apspriestos un vienotos ar citu dalībvalstu kompetentām iestādēm par to, kura ir piemērotākā jurisdikcija krimināltiesvedībai par konkrētiem faktiem, kuri ir attiecīgo dalībvalstu jurisdikcijā. |
3. pants
Paziņotājas iestādes un atbildētājas iestādes izraudzīšana
1. Katra dalībvalsts informē Padomes Ģenerālsekretariātu par to, kura iestāde ir izraudzīta par paziņotāju iestādi un atbildētāju iestādi. Dalībvalsts var pieņemt lēmumu izraudzīties vienu un to pašu iestādi gan par paziņotāju, gan atbildētāju iestādi.
2. Padomes Ģenerālsekretariāts saņemto informāciju dara pieejamu visām dalībvalstīm un Komisijai un publicē to Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. pants
Iespēja uzticēt izraudzītās iestādes uzdevumus citai valsts iestādei
1. Jebkurā šajā pamatlēmumā paredzētas procedūras stadijā paziņotāja iestāde vai atbildētāja iestāde var pieņemt lēmumu, ka ar 3. panta 1. punktu izraudzītās iestādes uzdevumus uztic citai valsts iestādei, piemēram, iestādei, kurai saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem ir pienākums veikt krimināltiesvedību.
2. Ja saskaņā ar 1. punktu pieņem lēmumu, par tādu lēmumu nekavējoties paziņo attiecīgās dalībvalsts paziņotājai iestādei vai atbildētājai iestādei, darot zināmu arī pilnvarotās iestādes kontaktinformāciju.
3. Šā panta 1. punktā minētais lēmums saskaņā ar 2. punktu stājas spēkā paziņojuma saņemšanas brīdī.
2. NODAĻA
INFORMĀCIJAS APMAIŅA
5. pants
Paziņojums
1. Ja dalībvalsts iestādes, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir kompetentas veikt krimināltiesvedību, konstatē, ka fakti, kuru dēļ notiek tiesvedība, liecina par būtisku saistību ar kādu citu dalībvalsti, pirmās dalībvalsts paziņotāja iestāde, cik drīz vien tas izdarāms, paziņo par šo tiesvedību atbildētājai iestādei(-ēm) dalībvalstī(-īs), kas ir nopietni saistīta(-as) ar to, lai noskaidrotu, vai atbildētāja valsts(-is) veic krimināltiesvedību par šiem pašiem faktiem.
2. Pienākums paziņot saskaņā ar 1. punktu attiecas tikai uz tiem noziedzīgiem nodarījumiem, par kuriem paziņotājā valstī var piespriest brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais termiņš ir vismaz viens gads un kuri ir noteikti paziņotājas dalībvalsts tiesību aktos.
6. pants
Būtiska saikne
1. Saikni vienmēr uzskata par “būtisku”, ja darbība, kas ir bijusi par pamatu noziedzīgam nodarījumam, vai būtiska šīs darbības daļa, ir notikusi citas dalībvalsts teritorijā.
2. Tiesvedībā, kurā atklājas saikne ar citu dalībvalsti, kas nav 1. punktā minētā dalībvalsts, lēmumu par to, vai konkrēta saikne ir jāuzskata par būtisku, pieņem katrā lietā atsevišķi, jo īpaši atsaucoties uz 15. panta 2. punktā uzskaitītajiem vienotajiem kritērijiem.
7. pants
Paziņojuma procedūra
1. Paziņotāja iestāde ar jebkāda veida līdzekļiem paziņojumu sagatavo tā, lai varētu gūt rakstiskus pierādījumus, kas atbildētājai valstij ļautu pārliecināties par paziņojuma autentiskumu.
2. Ja atbildētāja iestāde nav zināma, paziņotāja iestāde iegūst vajadzīgo informāciju arī ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla vai Eurojust kontaktpunktu starpniecību, lai no atbildētājas valsts saņemtu kontaktinformāciju par atbildētāju iestādi.
3. Ja atbildētājā valstī iestāde, kas saņem paziņojumu, nav kompetentā atbildētāja iestāde saskaņā ar 3. pantu, tā automātiski pārsūta paziņojumu kompetentajai iestādei un attiecīgi informē paziņotāju iestādi.
8. pants
Paziņojuma forma un saturs
1. Paziņojumā norāda šādu informāciju:
a) |
sīki dati par valsts iestādi vai iestādēm, kas nodarbojas ar lietu; |
b) |
to faktu apraksts, kuru dēļ notiek tiesvedība, par kuru sūtīts paziņojums, tostarp būtiskās saiknes apraksts; |
c) |
notiekošajā tiesvedībā sasniegtā stadija; un |
d) |
sīki dati par aizdomās turamo un/vai apsūdzēto personu, ja viņa ir zināma, un, vajadzības gadījumā, par cietušajiem. |
2. Paziņojumā var būt cita svarīga papildu informācija par paziņotājā valstī notiekošo tiesvedību, piemēram, par grūtībām, ar ko ir sastapusies paziņotāja valsts.
3. Paziņotāja iestāde izmanto pielikumā pievienoto A veidlapu.
9. pants
Atbildes forma un saturs
1. Atbildē norāda šādu informāciju:
a) |
sīki dati par valsts iestādi vai par iestādēm, kas nodarbojas vai ir nodarbojušās ar attiecīgo lietu, ja iespējams; |
b) |
vai atbildētājā valstī tiesvedība notiek saistībā ar dažiem vai visiem paziņojumā minētajiem faktiem, un kāda ir tiesvedības stadija; |
c) |
vai atbildētājā valstī tiesvedībā ir izskatīti daži vai visi paziņojumā minētie fakti, arī galīgā lēmuma būtība; |
d) |
vai atbildētājas valsts iestādes ir iecerējušas pašas sākt krimināltiesvedību par konkrētiem paziņojumā minētajiem faktiem, ja iespējams. |
2. Atbildē var būt arī cita svarīga papildu informācija, jo īpaši par atšķirīgiem, bet saistītiem faktiem, uz ko attiecas tiesvedība atbildētājā valstī.
3. Atbildot uz paziņojumu, atbildētāja iestāde izmanto pielikumā pievienoto B veidlapu.
10. pants
Termiņi un papildu informācija
1. Atbildētāja iestāde atbild uz paziņojumu 15 dienās pēc saņemšanas datuma.
2. Vajadzības gadījumā termiņu var pagarināt par papildu termiņu, ne ilgāku par 15 dienām. Tomēr atbildētāja iestāde par šādu pagarinājumu informē 1. punktā noteiktajā termiņā.
3. Ja atbildētāja iestāde konstatē, ka no paziņotājas iestādes saņemtā informācija nav pietiekama, lai varētu atbildēt, tā var 1. punktā noteiktajā termiņā lūgt vajadzīgo papildu informāciju un noteikt pamatotu termiņu tās saņemšanai.
4. Termiņš, kas ir noteikts 1. pantā, atsākas pēc papildu informācijas saņemšanas.
11. pants
Ja atbildes nav
Ja atbildētāja iestāde neatbild 10. pantā noteiktajā termiņā, paziņotāja iestāde var paredzēt pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai attiecīgajam jautājumam pievērstu atbildētājas valsts uzmanību, tostarp par to paziņojot Eurojust.
3. NODAĻA
TIEŠA APSPRIEŠANĀS
12. pants
Tieša apspriešanās
1. Nosūtot atbildi vai pēc tās nosūtīšanas paziņotāja iestāde un atbildētāja iestāde sāk tiešu apspriešanos, lai vienotos par piemērotāko jurisdikciju, kur veikt krimināltiesvedību par konkrētiem faktiem, kas ir abu jurisdikcijā, ja:
a) |
atbildētājā valstī notiek tiesvedība par dažiem vai visiem paziņojumā minētajiem faktiem, vai |
b) |
atbildētājas valsts iestādes ir iecerējušas sākt krimināltiesvedību par dažiem vai visiem paziņojumā minētajiem faktiem. |
2. Iestādes sāk tiešu apspriešanos saskaņā ar 1. punktu, ja vairāk nekā vienas dalībvalsts atbildētājas iestādes ir saņēmušas paziņojumu par vienu un to pašu notiekošo tiesvedību. Tādā gadījumā attiecīgā paziņotāja iestāde ir atbildīga par apspriešanās koordināciju.
3. Ja paziņojuma nav, divas vai vairākas dalībvalstis sāk tiešu apspriešanos, izmantojot to attiecīgās paziņotājas vai atbildētājas iestādes, lai vienotos par piemērotāko jurisdikciju — ja to rīcībā jebkādā veidā ir nonākusi informācija, ka par konkrētiem faktiem notiek vai ir paredzama paralēla krimināltiesvedība.
13. pants
Informācija par svarīgām procesuālām darbībām vai pasākumiem
Paziņotāja iestāde un atbildētāja iestāde, kas sāk tiešu apspriešanos, informē viena otru par visiem svarīgiem procesuāliem pasākumiem, ko tās veic, kad apspriešanās ir sākusies.
4. NODAĻA
KĀ NOTEIKT PIEMĒROTĀKO JURISDIKCIJU
14. pants
Apspriešanās mērķis
1. Apspriešanās par piemērotāko jurisdikciju vispārējais mērķis ir vienoties par to, ka krimināltiesvedību par visiem faktiem, kas ir divu vai vairāku dalībvalstu jurisdikcijā, veiks vienas dalībvalsts kompetentās iestādes.
2. Ja kādā dalībvalstī notiek tiesvedība par tādiem faktiem, kas ir saistīti, bet nav identiski faktiem, par kuriem notiek apspriešanās par piemērotāko jurisdikciju, vai ja nav lietderīgi veikt krimināltiesvedību vienā dalībvalstī jo īpaši faktu sarežģītības vai iesaistīto apsūdzēto personu skaita dēļ, tad var būt lietderīgāk, ka krimināltiesvedība notiek divās vai vairākās dalībvalstīs, un tā attiecīgi attiektos uz dažādiem faktiem vai dažādām personām.
15. pants
Piemērotākās jurisdikcijas noteikšanas kritēriji
1. Pastāv vispārēja prezumpcija par labu tam, ka krimināltiesvedībai būtu jānotiek tās dalībvalsts jurisdikcijā, kurā ir izdarīta nozieguma lielākā daļa, kas ir tā vieta, kur ir notikusi lielākā daļa iesaistīto personu faktisko darbību.
2. Ja 1. punktā minēto vispārējo prezumpciju nevar piemērot, jo ir citi pietiekami būtiski faktori, kas skaidri norāda, ka tiesvedība ir jāveic citā jurisdikcijā, tad dalībvalstu kompetentās iestādes apsver šos papildu faktorus, lai panāktu vienošanos par piemērotāko jurisdikciju. Šie papildu faktori ir jo īpaši šādi:
— |
apsūdzētā vai apsūdzēto atrašanās vieta pēc apcietināšanas un iespējas panākt viņu nodošanu vai izdošanu citām iespējamām jurisdikcijām; |
— |
apsūdzēto valstspiederība vai pastāvīgas uzturēšanās vieta; |
— |
tās valsts teritorija, kurā nodarīts vislielākais kaitējums; |
— |
būtiskas cietušo intereses; |
— |
būtiskas apsūdzēto intereses; |
— |
svarīgu pierādījumu atrašanās vieta; |
— |
neaizsargātu vai iebiedētu liecinieku aizsardzība, kuru sniegtās liecības ir svarīgas attiecīgajā tiesvedībā; |
— |
galveno liecinieku dzīvesvieta un to spēja ceļot uz dalībvalsti, kurā ir izdarīta nozieguma lielākā daļa; |
— |
par attiecīgajiem faktiem notiekošās tiesvedības stadija; |
— |
saistītas notiekošas tiesvedības; |
— |
tiesvedības ekonomiskums. |
16. pants
Sadarbība ar Eurojust
1. Jebkura valsts iestāde jebkurā valsts procesa stadijā drīkst —
a) |
lūgt Eurojust padomu; |
b) |
jebkurā pieņemt lēmumu nodot Eurojust konkrētas lietas, kurās rodas jautājums par piemērotāko jurisdikciju. |
2. Ja lietās, kas ir Eurojust kompetencē, nav bijis iespējams panākt vienošanos par piemērotāko dalībvalsts jurisdikciju krimināltiesvedībai par konkrētiem faktiem, tad iesaistītās dalībvalstis informē Eurojust par domstarpībām, kā arī par situācijām, kad vienošanās nav panākta 10 mēnešos pēc tiešās apspriešanās sākuma.
17. pants
Lietas, kurās vienošanās nav panākta
Tādos izņēmuma gadījumos, ja —
a) |
nav panākta vienošanās arī pēc Eurojust iejaukšanās saskaņā ar 16. pantu, vai |
b) |
lietās, kas nav Eurojust kompetencē, tiešā apspriešanās nav panākta vienprātībā, kā arī ja vienošanās nav panākta 6 mēnešos pēc tiešās apspriešanās sākuma, |
dalībvalstis informē Eurojust par iemesliem, kāpēc vienošanās nav panākta.
5. NODAĻA
DAŽĀDI
18. pants
Cita informācijas apmaiņa
1. Ja vienas dalībvalsts kompetentās iestādes jebkādā veidā atklāj, ka fakti, kuru dēļ attiecīgā dalībvalstī notiek tiesvedība vai ir paredzēts to sākt, ir izskatīti citā dalībvalstī galīgi izbeigtā tiesvedībā, pirmās dalībvalsts paziņotāja iestāde var informēt otras dalībvalsts atbildētāju iestādi par šo situāciju un pārsūtīt visu attiecīgo informāciju.
2. Ja atbildētāja iestāde, saņemot paziņojumu vai jebkādā citā veidā atklāj, ka par faktiem, kuri ir izskatīti atbildētājas iestādes dalībvalstī galīgi izbeigtā tiesvedībā, citā dalībvalstī ir notikusi vai notiek tiesvedība vai ir paredzēts to sākt, atbildētāja iestāde var izskatīt iespēju lūgt papildu informāciju, kas dotu iespēju pienācīgi izvērtēt iespēju atsākt tiesvedību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
6. NODAĻA
VISPĀRĒJI NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
19. pants
Valodas
Katra dalībvalsts deklarācijā, ko deponē Padomes Ģenerālsekretariātā, norāda valodas, kādās tā pieņems 5. pantā minētos paziņojumus, un valodas, kādās tā atbildēs uz paziņojumiem.
20. pants
Saikne ar juridiskiem instrumentiem un citiem mehānismiem
1. Ciktāl citi juridiskie instrumenti vai mehānismi ļauj šā pamatlēmuma mērķus paplašināt vai palīdzēt vienkāršot vai atvieglināt procedūru, lai valstu iestādes apmainītos ar informāciju par tajās notiekošu tiesvedību, sāktu tiešu apspriešanos un censtos vienoties par piemērotāko jurisdikciju krimināltiesvedībai par konkrētiem faktiem, kas ir divu vai vairāku dalībvalstu jurisdikcijā, dalībvalstis var —
a) |
arī turpmāk piemērot divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus vai mehānismus, kas ir spēkā šī pamatlēmuma spēkā stāšanās laikā; |
b) |
slēgt divpusējus un daudzpusējus nolīgumus vai mehānismus pēc šī pamatlēmuma stāšanās spēkā. |
2. Nolīgumi un mehānismi, kas minēti 1. punktā, nevar ietekmēt attiecības ar dalībvalstīm, kas nav to puses.
3. Triju mēnešu laikā pēc šā pamatlēmuma stāšanās spēkā dalībvalstis Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai dara zināmus tos 1. punkta a) apakšpunktā minētos nolīgumus un mehānismus, ko tās vēlas piemērot arī turpmāk.
Triju mēnešu laikā pēc tam, kad ir parakstīts kāds jauns 1. punkta b) apakšpunktā minētais nolīgums vai mehānisms, dalībvalstis to dara zināmu Padomei un Komisijai.
4. Šis pamatlēmums neskar Lēmumu 2008/…/TI.
21. pants
Īstenošana
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz ... izpildītu šā pamatlēmuma noteikumus.
Līdz minētajam datumam dalībvalstis nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai to noteikumu tekstu, ar ko tās valsts tiesību aktos transponē saistības, kuras tām uzliktas ar šo pamatlēmumu.
22. pants
Ziņojums
Komisija līdz … Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz pārskata ziņojumu, kurā izvērtē to, ciktāl dalībvalstis ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šo pamatlēmumu, un vajadzības gadījumā tam pievieno tiesību aktu priekšlikumus.
23. pants
Stāšanās spēkā
Šis pamatlēmums stājas spēkā divdesmitā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, …
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
(1) … gada … Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
(2) OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.
(3) OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.
(4) OV … (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
(5) OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.
PIELIKUMS
IV Informācija
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA
Komisija
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/15 |
Euro maiņas kurss (1)
2009. gada 17. februāris
(2009/C 39/04)
1 euro=
|
Valūta |
Maiņas kurss |
USD |
ASV dolārs |
1,2634 |
JPY |
Japānas jēna |
116,20 |
DKK |
Dānijas krona |
7,4520 |
GBP |
Lielbritānijas mārciņa |
0,88510 |
SEK |
Zviedrijas krona |
10,9780 |
CHF |
Šveices franks |
1,4813 |
ISK |
Islandes krona |
|
NOK |
Norvēģijas krona |
8,7940 |
BGN |
Bulgārijas Ieva |
1,9558 |
CZK |
Čehijas krona |
29,490 |
EEK |
Igaunijas krona |
15,6466 |
HUF |
Ungārijas forints |
307,15 |
LTL |
Lietuvas lits |
3,4528 |
LVL |
Latvijas lats |
0,7076 |
PLN |
Polijas zlots |
4,8795 |
RON |
Rumānijas leja |
4,3050 |
TRY |
Turcijas lira |
2,1209 |
AUD |
Austrālijas dolārs |
1,9750 |
CAD |
Kanādas dolārs |
1,5959 |
HKD |
Hongkongas dolārs |
9,7966 |
NZD |
Jaunzēlandes dolārs |
2,4790 |
SGD |
Singapūras dolārs |
1,9275 |
KRW |
Dienvidkorejas vons |
1 850,88 |
ZAR |
Dienvidāfrikas rands |
12,8734 |
CNY |
Ķīnas juaņa renminbi |
8,6410 |
HRK |
Horvātijas kuna |
7,4736 |
IDR |
Indonēzijas rūpija |
15 539,82 |
MYR |
Malaizijas ringits |
4,5994 |
PHP |
Filipīnu peso |
60,450 |
RUB |
Krievijas rublis |
45,7558 |
THB |
Taizemes bats |
44,554 |
BRL |
Brazīlijas reāls |
2,9121 |
MXN |
Meksikas peso |
18,4469 |
INR |
Indijas rūpija |
62,4560 |
Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/16 |
Atjaunināts saraksts, kurā uzskaitītas apstiprinātās laboratorijas, kas saskaņā ar 8. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (1) ir kompetentas veikt regulā paredzētos testus
(2009/C 39/05)
(Piezīme: šis saraksts un turpmākās izmaiņas būs pieejamas arī internetā (2))
Dalībvalsts |
Apstiprinātās laboratorijas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Beļģija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Bulgārija |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Čehija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Dānija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Vācija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Igaunija |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Grieķija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Spānija |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Francija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Īrija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Itālija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kipra |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Latvija |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Lietuva |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Luksemburga |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ungārija |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Malta |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nīderlande |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Austrija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Polija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Portugāle |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rumānija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Slovēnija |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Slovākija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Somija |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Zviedrija |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Apvienotā Karaliste |
|
EBTA dalībvalstis |
Apstiprinātās laboratorijas |
||||||||||
Norvēģija |
|
(1) OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.
(2) http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/23 |
Dalībvalstu kompetento iestāžu atjaunināts saraksts, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (1)
(2009/C 39/06)
(Piezīme: Minētais saraksts un turpmākas izmaiņas būs pieejamas arī internetā (2))
ES dalībvalsts |
Kompetentā iestāde |
||||||||||||||||||||||||||
Beļģija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Bulgārija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Čehija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Dānija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Vācija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Igaunija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Grieķija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Spānija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Francija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Īrija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Itālija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Kipra |
|
||||||||||||||||||||||||||
Latvija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Lietuva |
|
||||||||||||||||||||||||||
Luksemburga |
|
||||||||||||||||||||||||||
Ungārija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Malta |
|
||||||||||||||||||||||||||
Nīderlande |
|
||||||||||||||||||||||||||
Austrija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Polija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Portugāle |
|
||||||||||||||||||||||||||
Rumānija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Slovēnija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Slovākija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Somija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Zviedrija |
|
||||||||||||||||||||||||||
Apvienotā Karaliste |
|
EBTA dalībvalstis |
Kompetentā iestāde |
|||||||
Islande |
|
|||||||
Norvēģija |
|
(1) OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.
(2) http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/29 |
Gāzu veidi un tiem atbilstošais padeves spiediens saskaņā ar Padomes Direktīvas 90/396/EEK 2. panta 2. punktu
(2009/C 39/07)
(Šī publikācija ir sagatavota, pamatojoties uz Komisijas dienestu saņemto informāciju no dalībvalstīm)
Valsts |
Gāzu saime |
Wobbe indekss (bruto) |
Padeves spiediens mbar |
|||
MJ/m3 vai kWh/m3 (0°C) |
MJ/m3 vai kWh/m3 (15°C) |
min. |
nom. |
maks. |
||
KIPRA |
TREŠĀ |
|
80,2-85,9 MJ/m3 |
20 |
28-30 |
35 |
RUMĀNIJA |
OTRĀ |
|
|
|
|
|
A grupa (L) |
37,8-46,8 MJ/m3 |
35,9-44,4 MJ/m3 |
15 |
20 |
25 |
|
A grupa (H) |
46,1-56,6 MJ/m3 |
43,7-53,7 MJ/m3 |
15 |
20 |
25 |
|
TREŠĀ |
|
|
|
|
|
|
P grupa |
Min. 64,9 MJ/m3 |
|
20 |
29 |
35 |
|
B/P grupa |
Min. 70,7 MJ/m3 |
|
20 |
29 |
35 |
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/30 |
Izraksts no lēmuma par “Kaupthing Bank Luxembourg S.A.”, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju
(2009/C 39/08)
MAKSĀJUMU APTURĒŠANAS TIESĪBAS SAŅĒMUŠĀS BANKAS “KAUPTHING BANK LUXEMBOURG S.A.” ADMINISTRATORU UZDEVUMA PAPILDINĀJUMS
Ar 2009. gada 28. janvāra lēmumu Luksemburgas Apelācijas tiesas ceturtā palāta, izskatot lietas par komercdarbību un spriežot atklātā tiesas sēdē, uzklausījusi slēgtā sēdē administratoru un akciju sabiedrības “Kaupthing Bank Luxembourg S.A.” pilnvarotā pārstāvja, Finanšu nozares uzraudzības komisijas pārstāvju un valsts prokuratūras pārstāvju secinājumus, grozot Luksemburgas apgabaltiesas 2008. gada 24. decembra spriedumu, kas nolasīts, izskatot lietas par komercdarbību un papildinot administratoru uzdevumu, kā tas definēts 2008. gada 9. oktobra spriedumā, ar kuru noteikts, ka “Kaupthing Bank Luxembourg S.A.” ir tiesības uz maksājumu apturēšanas procedūru, kas paredzēta Luksemburgas tiesību aktos, un 2008. gada 31. oktobra spriedumā, kuru nolasījusi Luksemburgas apgabaltiesa, izskatot lietas par komercdarbību, nolēma,
“ka administratoriem būs jāprasa, lai kreditori piekrīt sanācijas plānam, kas attiecībā uz šiem kreditoriem neparedz pilnu un tūlītēju kompensāciju (“pārstrukturētie kreditori”), ko uzskatīs par apstiprinātu un kas būs saistošs šiem kreditoriem, ja vairāk nekā puse pārstrukturēto kreditoru, kuri kopā pārstāv vairāk nekā pusi pasīva, ko veido pārstrukturētie debitoru parādi, izteiks savu piekrišanu, neizteikušos kreditorus uzskatot par tādiem, kas piekrituši sanācijas plānam; piekrišanu vai nepiekrišanu pārstrukturētajiem kreditoriem iesniegtajam sanācijas plānam varēs izteikt jebkādā veidā, tostarp elektroniski;
ka galīgi pieņemto sanācijas plānu, kas iepriekš būs apstiprināts saskaņā ar iepriekš aprakstīto kārtību, būs jāapstiprina tiesai;”.
Finanšu sektora uzraudzības komisija
Luksemburgā, 2009. gada 28. janvārī
V Atzinumi
ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS
Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/31 |
PAZIŅOJUMS PAR VISPĀRĒJU KONKURSU EPSO/AD/158/09
(2009/C 39/09)
Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko vispārēju konkursu EPSO/AD/158/09 juristu lingvistu (AD7), kuru galvenā valoda ir zviedru valoda, pieņemšanai darbā.
Paziņojums par konkursu ir publicēts tikai zviedru valodā Oficiālā Vēstneša C sērijā 39 A 2009. gada 18. februārī.
Papildu informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē: http://europa.eu/epso
CITI AKTI
Komisija
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/32 |
Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
(2009/C 39/10)
Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.
KOPSAVILKUMS
PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
“HAJDÚSÁGI TORMA”
EK Nr.: HU-PDO-005-0391-21.10.2004
ACVN ( X ) AĢIN ( )
Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.
1. Atbildīgais departaments dalībvalstī:
Nosaukums: |
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
||
Adrese: |
|
||
Tālr.: |
(36-1) 301 44 19 |
||
Fakss: |
(36-1) 301 48 08 |
||
E-pasts: |
zobore@fvm.hu |
2. Grupa:
Nosaukums: |
Hajdúsági Torma Termékpálya Bizottság (Hajdúsági TOTEB) (Horseradish Product Line Committee) |
||
Adrese: |
|
||
Tālr.: |
(36-52) 412 919 |
||
Fakss: |
(36-52) 442 545 |
||
E-pasts: |
parmen@parmen.hu |
||
Sastāvs: |
ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( X ) |
3. Produkta veids:
1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
4. Specifikācija:
(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)
4.1. Nosaukums: “Hajdúsági torma”
4.2. Apraksts: Aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Hajdúsági torma” var attiecināt uz Armoracia rusticana (sin. A. lapathifolia) sugas mārrutku Hajdúság reģionam raksturīgo vietējo šķirņu saknēm, kuras pavairo ar sakņu spraudeņiem. Pārtikā izmanto auga sakni vai sakneni, kas veidojas, paresninoties pērnajā gadā novāktai galvenajai saknei, kuru izmanto pavairošanai; periods starp stādīšanu un ražas novākšanu ir aptuveni 180 dienas. Hajdúság reģionā audzētajām mārrutku šķirnēm piemīt no citām šķirnēm atšķirīgas īpašības, proti, biezas, tumši zaļas un sulīgas lapas augšējā trešdaļā un taisns un cilindrisks saknenis, kas ārpusē ir gaiši brūns, bet iekšpusē — kaula baltumā. Mārrutka garša nekad nav kokaina, un relatīvi zemais alilizotiocianāta saturs piešķir tam sevišķu pikantumu, ko pēc analoģijas ar paprikas pikantuma gradāciju dēvē arī par “pussaldo pikantumu”.
Pateicoties standartizētai kultivēšanas metodei (stādīšana uz skaustiem), kas izveidojusies Hajdúság ražošanas reģionā, visi pārdošanā laistie mārrutki “Hajdúsági torma” pēc izskata ir viendabīgi.
Spraudenim ir 3–4 cm liels izaugums, ko sauc par “pieri”; tā forma ir cilindriska, diametrs ir 1,5–5 cm un garums 20–35 cm. Šis stādīšanas paņēmiens, kas veidojies gadu desmitu gaitā, atšķiras no mehanizētās slīpās stādīšanas, ko izmanto citos Eiropas reģionos, tāpēc “Hajdúsági torma” pēc izskata var skaidri atšķirt no mārrutkiem, ko audzē ar citām metodēm.
Hajdúság reģionā audzēto mārrutku sausnas saturs ir 30–32 %. Sarīvēti, kaltēti mārrutki satur šādus nozīmīgākos elementus (g/kg): P — 2,1; K — 25,3; S — 7,7; Ca — 5,9; Mg — 3,1. Tie satur arī (izsakot masas procentos) 3,68 kopšķiedras, 0,34 koptauku, 2,2 koppelnu, 1,08 cukura, 7,63 cietes un 3,77 slāpekļa. Glikozes/fruktozes/saharozes saturs ir 11,8 %, bet vidējais alilsinepju eļļas (alilizotiocianāts) saturs ir 14,4 g/kg. C vitamīna saturs ir ļoti dažāds (26–150 mg/100 g) un galvenokārt atkarīgs no klimatiskajiem apstākļiem reģionā un no tā, vai augs pieder pie ziemeļu vai dienvidu šķirnes.
4.3. Ģeogrāfiskais apgabals: “Hajdúsági torma” ražo vienotā reģionā ar skaidri noteiktām robežām Hajdú-Bihar meģē. Šis ir Hajdúság ražošanas reģions, kurā ar mārrutku audzēšanu nodarbojas šādās pašvaldībās: Debrecen (Debrecen-Haláp, Debrecen-Bánk), Létavértes, Újléta, Kokad, Álmosd, Bagamér, Vámospércs; Hosszúpályi, Monostorpályi, Nyírábrány, Nyíracsád, Nyírmártonfalva, Nyíradony.
4.4. Izcelsmes apliecinājums: Ražotāju un tirgotāju intereses koordinē organizācija Hajdúsági-TOTEB. Organizācija pulcē prasmīgu ražotāju loku, kas ļauj apmierināt tirgus pieprasījumu gan kvantitātes, gan kvalitātes ziņā, un nodrošina produktu viendabīgu izskatu, veicot efektīvu ražotāju kontroli.
Visa ražošanas cikla laikā ražotāji pastāvīgi izdara ierakstus produkcijas uzskaites žurnālā.
Uzskaites žurnālā reģistrē šādu informāciju:
ražotāja nosaukums un identifikācijas dati;
ražošanas vieta (zemesgrāmatas numurs, apgabals u.c.),
iepriekš audzēto kultūru nosaukums,
audzētā šķirne (ja zināma),
stādīšanas un novākšanas laiks,
inspekciju datumi,
dalība tirdzniecības uzņēmumā,
pārdotais daudzums, saņēmējs vai pircējs.
Tirdzniecības uzņēmumiem jāved pastāvīga mārrutku piegādes uzskaite, lai nodrošinātu mārrutku izcelsmes un tirgū laisto daudzumu izsekojamību (pēc ražotāja nosaukuma un identifikācijas numura). Reģistram jābūt pieejamam par kontroli atbildīgajām personām.
Mārrutkus tirgo iepakojumos, uz kuriem norādīti tirdzniecības uzņēmuma identifikācijas dati un katra produkta identifikācijas numurs.
Pēc ražotāja vai izplatītāja pieprasījuma Hajdúsági-TOTEB veic ražotāja visa ražošanas procesa auditu; ja prasības ir izpildītas, produktam var piešķirt atšķirības zīmi “Kvalitāti uzrauga Hajdúsági mārrutku komiteja” (Hajdúsági Torma Termékpálya Bizottság által ellenőrzött minőség). Šo zīmi piešķir, balstoties uz Hajdúsági-TOTEB izveidoto un īstenoto kvalitātes kontroles sistēmu, kas ietver paraugu ņemšanu un to kompleksu pārbaudi (fizikālā, ķīmiskā, mikrobioloģiskā analīze) sadarbībā ar reģionālo augu un augsnes aizsardzības dienestu.
Hajdúsági-TOTEB arīdzan uzrauga to noteikumu ievērošanu, kas attiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu un cilmes norāžu likumīgu izmantošanu.
4.5. Ražošanas metode: “Hajdúsági torma” unikālu padara tieši īpašais stādīšanas paņēmiens — stādīšana uz skaustiem. Augsni bagātina ar barības vielām, apvērš 50–60 cm dziļumā un atkarībā no augsnes struktūras veido 30–40 cm augstas vagas 90–100 cm attālumā citu no citas, izmantojot rotācijas kultivatoru vai vagotāju. Vagas sablīvē ar īpašiem veltņiem.
Šādi sagatavotās vagās stāda pavairošanas materiālu. Pavairošanas materiāls (sakņu spraudeņi) ir abos galos apgriezti veselīgu sakņu taisni gabali 25–30 cm garumā un 5–10 mm diametrā, bez sazarojumiem; spraudeņus atlasa no pērnās ražas galvenajām saknēm.
Spraudeņus ievāc rudenī vai pavasarī, rūpīgi atlasa un notīra, atzīmē galu, kurš dzīs asnu, sagriež un audzē 100–200 stādu partijās.
Stādīšanas periods sākas marta pēdējā dekādē un beidzas maija beigās. Mārrutkus stāda ar rokām, izmantojot īpašas formas darbarīku, sakneņus vertikāli ievieto augsnē 3–4 cm dziļumā ar asnu uz augšu. Šādi apstādītos laukos nezāles apkaro ar ķīmiskiem līdzekļiem.
3–4 nedēļas pēc stādīšanas (kad sākas augšana) veic dzinumu retināšanu. Sakneņus vagās atsedz (4–5 cm dziļumā). Uz sakneņiem jau ir parādījušies 1–5 dzinumi; no tiem spēcīgāko atstāj, bet vārgākos kopā ar saknēm pie kakliņa aizvāc. Tā panāk, ka ikvienam augam ir tikai viena “piere” un ka dzinuma daļa augsnē aug vertikāli sakneņa virzienā — tā ir tipiska reģiona pazīme.
Turpmākajā audzēšanas periodā stādījumus rūpīgi kopj un sargā no kaitēkļiem un slimībām.
Mārrutkus pienācīgā kvalitātē un kvantitātē var izaudzēt tikai tad, ja tos apūdeņo; lauksaimnieki var brīvi izvēlēties apūdeņošanas metodi, sākot ar appludināšanu un beidzot ar vismodernāko paņēmienu — pilienveida apūdeņošanu.
Ražas novākšana sākas oktobra vidū un parasti beidzas līdz ar pirmajām salnām. Dažkārt kādu iemeslu dēļ mārrutkus nenovāc rudenī, tomēr tā nav problēma, jo augs var pārziemot līdz ražas novākšanai pavasarī, neciešot no salnām un nezaudējot kvalitāti.
Ražas novākšanas process: pēc atlapošanas galvenās saknes nogriež 50–60 cm dziļumā zem vagas virsotnes, izmantojot traktoram pievienotu U veida palīgierīci. Šādi izceltas saknes izrauj ar rokām un atstāj žūt uz dažām dienām.
Pēc tam no ievāktajām saknēm sagatavo pircēja prasībām atbilstošu komerciālu produktu. Notīra augsni un citus netīrumus, novāc lapas, pēc tam atlasa pavairošanai piemērotas galvenās saknes. Uz pieņemšanas vietu var nosūtīt tikai mārrutkus, kam ir piešķirta kategorija un kas satur mazāk par 5 % augsnes palieku.
Nosakot “Hajdúsági torma” kategoriju un pieņemot mārrutkus no piegādātājiem, ievēro tālāk minētos kvalitātes kritērijus. Jāievēro, ka dažādu kategoriju mārrutkiem uzturvielu saturs ir vienāds, atšķiras tikai produkta izskats. I kategorijas mārrutkus izmanto tikai patēriņam svaigā veidā, savukārt pārējo kategoriju mārrutkus lielākoties izmanto kā izejvielu rūpnieciskai apstrādei.
I kategorija. Mārrutks ir gluds, cilindrisks, bez sānsaknēm, nebojāts un veselīgs; garums pārsniedz 20 cm, diametrs — 25 mm. Mārrutks nedrīkst būt savītis, tam nedrīkst būt kukaiņu nodarītu bojājumu un plaisu. Galvenās saknes ir nolauztas. Lakstam jābūt nogrieztam tā, lai mārrutkam radītu pēc iespējas mazāk bojājumu. II kategorija. Visi parametri ir tādi paši kā I kategorijas produktiem, taču vidus diametram ir lielāks par 20 mm. III kategorija. Šajā kategorijā ietilpst sakneņi, kas garāki par 15 cm un kuru diametrs ir lielāks par 15 mm; var būt redzami griezumi, kas radušies, noņemot saknes, vai nelieli kukaiņu radīti bojājumi un plaisas. IV kategorija. Vāji attīstīti sakneņi un resnākas galvenās saknes. Nedrīkst būt puvuma vietu, mārrutkam jābūt 10 cm garumā un vismaz 10 mm diametrā. Kategorija “Mārrutki ar izgriezumiem”: I un II kategorijas mārrutki, kam izgrieztas bojātās vietas (sēnīšu, puves vai kukaiņu kodumu skartās vietas). Izgrieztā daļa nedrīkst būt lielāka par 1/3 no mārrutka virsmas. Izmērs: sakneņa garums lielāks par 17 cm, lielākais diametrs prāvāks par 20 mm. “Sakņaugu” kategorija: garumam un diametram nav nozīmes, uz mārrutka nav svešķermeņu, pelējuma un puves plankumu.
“Hajdúsági torma” iepako atbilstīgi pircēja prasībām vai nu tīklauduma maisos vai caurumotos plastmasas maisos. Ievērojot pieprasījumu tirgū, pirms Ziemassvētkiem un Lieldienām I kategorijas mārrutkus pārdod arī pa vienam, iesaiņotus plastmasas plēvē.
4.6. Saikne: Vēsturiskā saikne. Mārrutki Karpatu baseinā nonāca līdz ar senajām ungāru ciltīm, un šajā reģionā augošie mārrutki bija savvaļas varietāšu hibrīdi. Ziņas par mārrutku audzēšanu datējamas ar 17. gadsimtu; iespējams, Hajdúság reģionā to sāka audzēt 19. gadsimta sākumā. Šajā reģionā mārrutku audzēšana sevišķi izplatījās 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā. Pirms gadsimtu mijas gandrīz katrā Hajdúság reģiona dārzā gadu no gada auga mārrutki. Pēcāk, 1920. gadu sākumā Gábor Szilágyi, kas bija Bagamér vīna dārzu pārzinis Várad kapitulā, no Austrijas pasūtīja “gardus un izsmalcinātus” mārrutkus, tos aklimatizēja, gadu gadā rūpīgi selekcionēja un pavairoja. Apkaimes ciematos sākās mārrutku audzēšana, un rezultātā līdz pagājušā gadsimta 40. un 50. gadiem izveidojās tagadējais mārrutku audzēšanas reģions.
Dabas faktori. Mārrutki labi aug zemās vietās ar lielu gaisa mitrumu un ir ļoti ražīgi irdenā augsnē, kas bagāta ar barības vielām un ir labi drenēta. No visiem vides faktoriem vissvarīgākā mārrutkam ir tieši augsne. Patiesībā, jo irdenāka ir augsne, jo regulārākas formas un taisnāka ir izaugusī sakne. Hajdúság ražošanas reģionā ir smilšaina aluviāla pļavu augsne un purvainu pļavu augsne, kas ir sevišķi piemērota “Hajdúsági torma” audzēšanai. Galvenās saknes spraudenis aug uz leju; kad tas sasniedzis vagas pamatni, tam irdenajā augsnē nav nekādu šķēršļu, tāpēc augšana neapstājas un saknenis allaž ir taisns, nav saliecies vai sašķēlies. Aluviālā pļavu augsnē humusa slānis ir 100–110 cm biezs, gaišā krāsā, humusa saturs ir 1,5 %, un plūstošs gruntsūdens atrodas 120–140 cm no augsnes virsmas. Šādā augsnē mārrutku stādīšanu var uzsākt agrāk, un pat mitrākos laika apstākļos augsnē netrūks gaisa. Purvainu pļavu augsnē humusa slānis ir 40–60 cm biezs, tas ir tumšā krāsā, un humusa saturs ir no 1,5 līdz 2 %. Plūstošais gruntsūdens atrodas tieši zem humusa slāņa. Sausākos gados arī šādos laukos iespējams iegūt labas ražas. Ar to izskaidrojams, kāpēc arī tad, kad apūdeņošana zemniekiem nebija pieejama, zeme tomēr deva ražu: lietainā laikā aluviālajās pļavu augsnēs, bet tad, ja audzēšanas sezona padevās sausa — purvainajās pļavu augsnēs. Šie apstākļi ir viens no iemesliem, kāpēc Hajdúság reģionā mārrutku audzēšana piekopta teju 100 gadu.
Paugurainajos līdzenumos nelieli meži dod pavēni augiem, tā pasargājot tos no pārlieku stipras saules un novēršot pārmērīgu alilsinepju eļļas veidošanos. Tāpēc “Hajdúsági torma” vienmēr ir pikanta, tomēr ne pārlieku asa garša.
Cilvēkfaktori. Stādīšana vagās ir unikāla metode, kas tipiska Debrecenas apkaimei. Spraudeņus vagās ievieto vertikāli, kas nodrošina, ka sakneņi izaugs taisni. Šis paņēmiens izveidojies, pateicoties teju simtgadīgai pieredzei. Vietējos apstākļos zemnieki allaž centušies rast paņēmienus, kā samazināt un aizstāt ar mārrutku audzēšanu saistīto smago roku darbu, izmantojot zirgus vai mašīnas. Mārrutku audzēšanas pirmsākumos augsni apvērsa 80–100 cm dziļumā, un gadsimta pirmajās desmitgadēs to paveikt nebija viegli. Tirgū nebija pieejami vagošanai un mārrutku izcelšanai piemēroti arkli, tāpēc tos īpaši izgatavoja vietējie kalēji. Ražošanas paņēmieni, kas padarījuši “Hajdúsági torma” tik vienreizīgu, ir nodoti no paaudzes paaudzē un pastāvīgi pilnveidoti. Pateicoties pastāvīgai un rūpīgais selekcijai, pavairojot ar spraudeņiem, ir radītas vietējās mārrutku šķirnes, kas šajos klimatiskajos apstākļos un augsnē dod labas ražas un dārzeņus ar vislielāko uzturvērtību.
4.7. Pārbaudes struktūra: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, par augļu un dārzeņu kontroli atbildīgā iestāde
4.8. Marķējums:
— |
“Hajdúsági torma”, |
— |
“Aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai saīsinājums “ACVN”, |
— |
tirdzniecības uzņēmuma nosaukums, |
— |
produkta identifikācijas numurs; ja Hajdúsági-TOTEB veikusi pārbaudi, arī norāde |
— |
“Hajdúsági Torma Termékpálya Bizottság által ellenőrzött minőség” (“Kvalitāti uzrauga Hajdúsági mārrutku komiteja”). |
Ja mārrutkus iesaiņo tīklauduma maisos, I, II, III un IV kategorijas mārrutkus iepako attiecīgi zaļos, sarkanos, dzeltenos un zaļos maisos. Mārrutkus ar izgriezumiem iesaiņo dzeltenos maisos, savukārt “sakņaugu” kategorijas mārrutkus iesaiņo jebkuras krāsas maisos.
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
18.2.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 39/s3 |
PIEZĪME LASĪTĀJAM
Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.
Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.